352 



Bagkroppen har paa de tlöde Exemplarer en meget forskj.llig 

 Form, og da detle atter har den sturste Indflydelse paa Dyrets Form i 

 det Hele, saa maa delte allerede her nærmere omtales. Sædvanligviis er 

 Bagkroppen paa alle de Exemplarer, der have været gjemte i Brænde- 

 vin, paa et eller flere Steder noget sammensnoret, hvorved Dyrets Form 

 betydeligen han forandres. Undertiden synes Bagkroppen ved saadanne 

 Indsnöringer at være deelt i to eller tre Afdelinger; undertiden er Krop- 

 pen tillige ganske skjæv; endnu oftere er kun den hageste Deel, Hale- 

 enden, stærk snoret sammen og derved ganske spids. — Paa andre Ex- 

 emplarer, især de mere slappe, saadanne, som allerede have været döde, 

 da de kastedes i Brændeviin og hvis Hovedkegler for det meste heller 

 ikke ere skjulte af Hovedkapperne, er Bagkroppens Form næsten sæk- 

 dannet, nær ved Halsen tyk, cylindrisk eller buget, nærmere ved Hale- 

 enden noget fladtry kket (depressus) ; forst heelt hagtil hliver Bagkroppen 

 meget smallere og ender med en afrundet Spids. Efter venskabelige 

 Meddelelser af Hr. Holbbll, der ikke alene i en Kække Aar har havt 

 Ledighed til at see disse Dyr i Havet, men ogsaa har iagttaget dem 

 levende i Glas med Sövand, og paa hvis sjeldne Iagttagelsesevne jeg 

 har havt mange Beviser, maa jeg antage, at den sidst beskrevne Form 

 omtrent er den, som Dyret har, medens det svummer frit omkring i 

 levende Live, og det er derfor efter den, at jeg har gjort mine Teg- 

 ninger. Dog maa jeg tilstaae at jeg endnu bestandigen liar nogen Tvivl 

 ifblge den Beskrivelse, som den classiske Otho Fabrieius 5 ) giver: 

 "cauda acuminata" og "postice in eaudam acutam, depressam, attenua- 

 fam", og derfor maa henvise i denne Henseende til nærmere Lndersö- 

 gelser paa det levende Dyr. 



Nærmest ved Halsen findes i Bagkroppen Fordbielsesredskaberne 

 og de indre Rjbnsdele. De danne her, hvilket allerede Cuvier har an- 



*) Fauna grönlandica pay. 334 — 336. 



