539 



§ 5. 

 Musklerne. 



Musklerne hos Clione danne fornemmeligen et eget Lag-, der 

 kun adskilles fra Huden ved det under denne indskudte Lag Cellevæv. 

 Dette Muskellag omslutter hele Bagkroppen næsten som en Sæk, (hvil- 

 ket ogsaa Ctivier angiver 7 ), men paa Halsdelcn og paa Hovedet oplöser 

 det sig for störste Delen i mange enkelte Muskler. 



Paa friske Brændeviinsexemplarer seer man disse Muskler over- 

 maade tydeligt gjennem Huden 5 men paa de levende Dyr skulle Musk- 

 lerne selv være lige saa gjennemsigtige som Huden, og altsaa kjendes 

 lige saa lidt som paa de Exemplarer, der have ligget længere Tid i 

 Brændeviin og hvis Hud ogsaa er hieven ganske uigjennemsigtig. 



Cliones Muskler have, ligesom Bloddyrenes overhovedet, et senet 

 Udseende. Ved et vist Indfald af Lyset vise de en vis Glands, men 

 dog kan man, især paa Hovedets Muskler, ofte endnu skjelne mellem 

 Musklerne og deres mere glindsende smalle Sener. 



Længdemusklerne ere aldeles overveiende i Muskellaget. De 

 have tildcels Form af Baand, idet deres Brede hetydeligen overgaaer 

 deres Tykkelse. Dog forlöbe de ingenlunde ganske lige eller udeelte 

 bagfra fortil, men forbinde sig tvertimod meget hyppigen med hver- 

 andre, saa at de i Grunden danne en Fletning, i hvilken kun Længde- 

 trevlerne have en betydelig Overvægt. — Middelhuulheden, og endnu mere 

 Indvoldehuulheden, bliver næsten ganske indslut tot af dette Muskellag. Paa 

 Siderne af Bagkroppen ligge Længdemusklerne derimod langt mindre 



r ) Celle ci (la seconde tunique) qui double absolument la première, est plus épaisse, 

 & présente des fibres musculaires longitudinales très-sensibles, qui viennent de 

 deux faisceaux principaux , attachés aux côtés du cou. L'effet de ces libres doit 

 être de raccourcir l'enveloppe générale du corps, Se de la rapprocher de la 

 forme sphérique. RI Om. sur le Clio, pag. C. 



