342 



træde de ber stedse nærmere sammen, og ligge sækformigt omkring 

 Halespidsen; dog naae formodentlig flere af dem ikke til Halespidsen, 

 men smelte sammen med andre Muskeltrevler. 



Det er allerede an lort, at der, foruden disse Længdetrevler og 

 deres skraae Forbindelsestrevler, ogsaa findes Tvertrevler i dette Muskel- 

 lag, der paa visse Steder, især paa Halsen, omgive Længdetrevlerne ud- 

 vendigt. Ikke mindre tydelige ere disse ydre Tvertrevler paa Hovedet; 

 men foruden dem findes baade paa Hovedet og paa Halsen, maaskee 

 ogsaa paa Bagkroppen, et dybere Lag Tvertrevler indenfor Længdetrevlerne. 



§ C 

 Finnerne (Fig. 2, 4. æ*, æ* og Fig. 5). 



Efter Musklerne fortjener Cliones Svömmeredskab först at komme 

 i Betragtning. Finnerne eller, som de sædvanlig kaldes, Pingerne 

 have bos Clione det saare Cbarakteristiske, at de ere forenede ved en 

 smal Middeldeel, der gaaer tvers igjennem Dyret, ja, at de tilligemed 

 denne i Grunden kun danne eet Heelt, som man kan kalde Svömmered- 

 skabeL Mærkværdig er den Ligbed, som dette bar med den noksom 

 bekjendte grönlandske Dobbelaare, der bruges ved Cajakkerne; tbi med 

 Haandgrebet er netop den i Kroppen skjulte Middeldeel at sammenligne, 

 de synlige Finner forestille begge Aarernes bredere Endestykker. 



Formen af Svömmeredskabet er maaskee temmelig forskjelfig hos 

 det levende Dyr og bos det döde; eller rettere, da det er et saare kraf- 

 tigt og blödt Muskelredskab, saa kan det vistnok bevæge sig og foran- 

 dre sig med en Hurtigbed og Mangfoldigbed, som man neppe ved Be- 

 tragtning af det döde Dyr kan gjöre sig den rigtige Forestilling om. 

 Dette er jeg saa meget mere tilböielig til at antage, som alle de Omrids, 

 jeg har gjort af Finnerne efter mine Exemplarer, ikke have villet tilfreds- 

 stille min Ven Hr. Holböll. Især paastaaer han, at Finnerne paa det 

 svömmende Dyr slet ikke have spidse, men ganske afrundede Hjerner. 



