560 



Sidetænderne hore kun middelbart til Mundhuulheden; hun deres 

 frie Deel kan skydes ind i den, iövrigt sidde de i egne Sidekapsler 

 (Fig - . 16, 17, 18. i), der kun ved hine omtalte runde Huller staae i 

 Forbindelse med 31uodkuulheden, og- der tilligemed Tuugens Rod, Mund- 

 huulhedens Væg-ge og Mundlæberne tilsammen danne et lyredannet Or- 

 gan, som man kan kalde Spiserörsbo vedet. 



§ 12. 



Spiserörshovedet (Pharynx). Fig. 16, 17, 18, 19. 



Dets Sidestykker dannes af Sidetændernes Kapsler. Disse (i) 

 ere to krumme Cylindre, med Coneaviteten vendte mod hinanden, Con- 

 vexiteten udad. Deres forreste Ender skjules af 31und læberne (t); deres 

 bageste Ender ligge nærmere ved Bugsiden og- ere forenede ved en 

 lille fiirkantet Deel, Tungeroden (z). Her ere saavel de, som denne 

 Tungerod, aabne for Gjennemgangen af Nerver, Aarer og Spyttckjert- 

 lernes Udföringsgange. 



Nerverne udspringe fra 2 Ganglier (7), der sidde nast Spiserors- 

 hovedets bageste Ende, og ere forenede deels med Halsringens forreste 

 Ganglier, deels indbyrdes ved stærke Forbindelsesgrene ; de straale vifte- 

 formigen ud fra dem til Tungeroden og Sidekapslerne. Spyttekjert- 

 lernes tynde Udföringsgange træde ind tæt over disse Ganglier, for der- 

 paa at udmunde inde i Mundkuulheden tæt ved selve Tungen. 



Seet under Loupen, eller under Mikroskopet med mörk Belys- 

 ning, har Spiserörshovedet en vis Lighed med 31aven af en Hönse-Fugl, 

 og denne Lighed kommer aabenbart af den ikke mindre muskulöse 

 Bygning, hvis Mechanisme dog turde være ulige mere sammensat 

 hos Clione. 



De cylinderformede Sidekapsler ere navnligen ganske beklædte 

 med sölvglindsende Muskelfibre, der synes at ligge i to sig krydsende 



