ößi 



Tungen er omtrent vendt lig-e mod Midten af Mundaabningen 

 (Fig-. 10), eller sidder kun lidt nærmere til ßugfladen. Den kan altsaa 

 meget let strækkes frem af Munden, og formodentlig skeer dette ofte 

 i levende Live, ligesom jeg ogsaa troer at Lave fundet det nogle Gange 

 paa dikle Individer. Maaskee tjener altsaa Tungen ogsaa som et Slags 

 Faugeorgan ved sin stærkt betandede Spidse. 



Tungetænderne sidde deels paa Spidserne af de to Tungehalv- 

 dele, deels paa de to Flader, som disse vende mod hinanden (Fig. 22). 

 De ere ordnede overordentlig symmetrisk, nemlig i Tverrækker eller 

 Kredse. Der er omtrent 20 Rækker, og omtrent 20 Tænder i hver 

 Række. Alle Tungetænder (Fig. 23) ere krumme. Deres Spidser ere 

 meget skarpe. Paa deres brede Ende have de to vingeagtige Frem- 

 staaenheder, hvorved de sidde fast paa Sliimfladen. — Enhver af disse 

 smaa Tænder synes at kunne luftes og sænkes ved egne 31uskler, der 

 ligge i Tungen og Tungeroden. De Tungetænder, der sidde paa Ind- 

 siden af hver Tungehalvdeel , vende alle deres Spidser bagad, eller ind 

 ad Svælget til. Kun de paa Tungens Spidse staae i flere Retninger, 

 saaledes at de samlede danne- en Krands af Pigge (Fig. 22). Störrei- 

 sen af hver Tand maalte jeg til 0,015— 0,0 IS'". Enkelte Gange fandt 

 jeg nogle meget mindre, uden at opdage deres bestemte Plads. Antallet 

 af dem er omtrent 6 — 800. — De sidde temmelig fast paa Sliimhuden 

 af Tungen , og man har ofte Möie nok med at skille dem lös fra den. 

 Dog er det oftere lykkedes mig, at lösne hele denne Egn af Tungens 

 Sliimhinde, der ved de tætstaaende Tænder saae ud som en fast Plade 

 med en Mængde Kroge, eller som en Hestestrigle med tykke, stærke og 

 stærktkrummede Tænder. Ved gjennemgaaende Lys ere de ganske gjen- 

 nemsigtige og en indre Huulhed er ikke tydelig i dem. 



Tungens og Tungerodens Bggmng maa jeg antage for störste Delen 

 at være muskulös. Ved at knuse dem maa man beundre den Regelmæssighed, 



