kjaasnart en Undersögclse gaaer ud paa at bestemme og sammenligne Gjenstandes Störreise 

 og Form, da kommer den Ind paa Malliematikens Gebcet og maa, for at kunne kaldes vi- 

 denskabelig, udfores med alle de Hjælpemidler, som Mathematiken frembyder til nöiagtigt 

 at kunne bestemme og med Lethed og Sikkerhed at kunne sammenligne de omhandlede 

 Gjenstandes Störreise og Form. Iblandt de Gjenstande af samme Art, hvis Störreise og 

 Form varierer indenfor visse Grændser og udentvivl ogsaa efter visse Love, er Craniet 

 vistnok en af de interressanteste og vigtigste; men uagtet Forskjelligheden af Cranierne er 

 iöinefaldende, uagtet baade Videnskabsmænds og Kunstneres Opniærksondied til de forskjel- 

 iigste Tider have været henvendt derpaa, saa har man dog endnu ikke ad nogen videnska- 

 belig Undersögelsesvei funden hverken Loven for Craniets Formforandring hos et og samme 

 Individ, eller Sammenhængen mellem de forskjellige Individers og Menneskeracers forskjel- 

 lige Hovedformer og deres övrige physiske eller psychiske Forskjelligheder. Skal man 

 kunne vente engang at finde tilforladelige Grundformer eller Typer for de forskjellige Racer, 

 Kjön og Aldre, og endnu mere, skal man kunne gjöre sig Haab om at komme til nogen 

 Afgjörelse af det viglige Spörgsmaal, om Hovedels Form og Störreise enten som Aarsag 

 eller Virkning staaer i nogetsomhclst Afhængighedsforhold til Sjæleevnernes Kraft og Virke- 

 maade, da maa man ikke som hidindtil noies med en löselig Beskuen af Cranier og Gibs- 

 afstöbningcr, eller i det höieste med at sammenholde enkelte med en Krumpasser eller et 

 Baand bestemte Maal, da maa' man ikke indskrænke sig til Brugen af saa ubestemte Udtryk 

 som: stor, lille, stærkt udviklet, svagt udviklet, o. s. v.; men man maa ved et tilstrækkeligt 

 Antal nöiagtigc Maalninger skaffe sig fuldstændige, og efter mathematiske Methoder udförte 

 Afbildninger af Hovederne; man maa omhyggeligt skjelne mellem de to Elementer: Störrclse 

 og Form; man maa af et stort Antal Hovedformer, tilhorende Individer af samme Race, 

 samme Kjön og samme Alder, beregne en Middelform for hver Race, hvert Kjön og hver 

 Alder, og med denne sammenligne hvert enkelt Hoveds Form, deels ved Hjælp af Maalenes 

 Talværdier, forsaavidt enkelte Steder sammenlignes, deels ved Hjælp af geometriske Projcc- 

 tionsafbildninger, forsaavidt man paa eengang onsker at overskue Hovedernes Formforskjel- 

 lighed i deres Heelhed. 



