Derfor maa man af Tabellen uddrage en Middelradius for Hovedet, og naar da hvert 

 Maal divideres med denne Middelradius og multipliceres med 100, da erholdes en ny Tabel, 

 der angiver Hovedets Form, naar dets Middelradius var lüg 100""". Laae nu alle de paa 

 Hovedet maalte Punkter i ligestore Afstande fra hverandre, da vilde man meget simpelt 

 erholde Middelradien ved at addere alle Maalene og dividere Summen med Maalenes Antal. 

 Dette er imidlertid ikke Tilfældet; thi de til Maalene i Tabellens horizontale Række for 25'* 

 f. Ex. svarende Punkter paa Hovedet ligge langt tættere ved hverandre, end de i Rækken 

 for 50", og disse alter nærmere ved hverandre end Punkterne i Rækken for 90. Ved at 

 beregne Middelradien paa denne Maade, vilde altsaa Egnen omkring Oret (hvor de maalte 

 Punkter ligge nærmest ved hverandre) faae en större Indflydelse paa Middelradien, end de 

 andre, og denne saalodes blive for lille. Var Craniets Form derimod en Halvkugle, da vilde 

 alle de paa Profdafbildningen fremstillede Curver blive CirkcUinier, der vare indbyrdes pa- 

 rallele og (maalt paa Hovedet) i ligestore Afstande fra hverandre. Længden af hver af 

 disse Parallelcirkler forholde sig til Halvkuglens Storcirkel, som den tabulære Sinus til den 

 skjærende Kegles halve Topvinkel forholder sig til 1. Indeholdt derfor den störste Cirkel 

 100 Maal ligelangt fra hverandre, da vilde den næste indeholde 100. sin 8b^ = 99,62 Maal 

 i samme Afstand; den tredie vilde indeholde 100. sin 80" = 98,48, den 4de 96,59, den 

 5te 93,97, den Gte 90,63, den 7de 86,60, den 8de 8I,9i, den 9de 76,60, den 10de 70,7i, 

 den Ilte 64,28, den 12te 57,36, den 13de 50,oo, den 14de 42,26, den 15de 34,20, den 16dc 



