25 



iMt. Gennaro, Lagonegro, Mt. Pollino, Cosenza), men fornemnicligen i de afsondrede Bierg- 

 systciner, som ligge Vesten for Apcninernc, især hvor der fremstaacr plateauagtigc Stræknin- 

 ger, f. Ex. i Maremmerne, vod Siena, Montamiata, Mt. Catini, Mt. Cerboli, Lago di Bolsena, 

 Viterbo, Albanerbierget. Ligeledes paa Mt. Gargano. Men ogsaa i Lavsletterne ere de almin- 

 delige, f. Ex. Macchia de Pisa, Macchia Mattel ved Rom samt Campagnen i det Hele, de 

 pontinske Sumpe, Festum Sletlen og Sletten under Eboli ved Persano, hvor der er en Ege- 

 skov af 20 Migliers Omkreds, Sletten ved Morano; udstrakte Egeskove forekomme ogsaa 

 mellem Isernia og Venafro og Syden for denne Stad samt i Garigliano-Dalen. I Sicilien: 

 paa Etna, hvor disse Ege danne en væsentlig Bestanddeel af Skovbæltet , paa Madonierne, 

 ved Segesta, ved Casteltermini, Noto etc. 



Mindre er derimod Robur-Gruppens Udstrækning efter Holden. I Alperne gaaer den til 

 3000' (Mt. Baldo, M. Generoso), nogle Steder til 3500' (Mt. Genis); findes saaledes i Kastaniens 

 Region og den nedre Deel af Bogens. 1 Apeninerne gaaer den i Almindelighed ikke til 

 större Höide, dog noget höiere i de sydligere Apeniner CmeHem Norcia og Castclluccio 

 3400', Civita di Cascia 3400', Piano di cinque miglia 3500, Pizzo di Marsico 3600', Mt. 

 Pollino 3600'). Paa Etna gaaer den op til 5000' CGrotta delle capre). 



Robur- Gruppen forekommer i flere Arter saavel paa den græske Halvöe og i 

 Dalmatien som paa den spanske Halvöe, ligesom ogsaa i Nordafrika (dog ikke i Ægypten) 

 og i Vestasien; men derimod ikke paa de canariske Ocr, ligesom vel ogsaa Alias er dens 

 Sydgrændse O- Norden for Alperne spiller den en Hovedrolle i hele Mellemeuropa , saa- 

 vel i Bierg- som Sletteland 2); dog er det her for störste Delen kun Formerne Q. sessili- 

 flora og pedunculata der antræffes, hvilken sidste gaaer længst mod Nord. Nordgrændsen 

 falder i Norge ved 63" (Söndmör), Sverrig 60^ (Gefle), Finland 61^" (Biörneborg), i Rus- 

 lands Midte 58" CJaroslav) 3). Ege-Grændsen sænker sig altsaa mindre mod Ost end Boge- 

 Grændsen. Det er ogsaa mærkeligt , at medens Bögen i Alper og Apeniner stiger be- 

 tydeligt höiere op paa Biergene end Egen, saa gaaer denne derimod længere mod Nord. 



II. Masianiestægten, 



1. AlmindeUg Kastanie (Castanea vesca Gärtner.) 



Nouv. Duh. III. Tab. 19. 

 Kastanien spiller i Italien som skovdannende Træ en stor og maaskee den störste 

 Rolle af alle; den aflöses af Bögen, som danner et Hoide-Bælte oven over Kastaniens; og 



1) Sibthorp. Fl. Gr. II. 241. Chaubaid Pelop. 63. Grisebach Reise. I. 117. 133. 283. Visiani Fl. Daim. I. 207. 



Desfont. Atl, II. 3J8. Webb. Iter Hispaii. 12. Benth. Pyr. 114. 

 a) Koch Syn. ed. 2. 736. Lois. Fl. Gall. eil. 2. II. 326. Wahlenberg Carpath. 308. * Heiv. 178. Hooker. Brit. 



I. 326. Hartmann Skaiid. ed. 4. 316. 

 3) Blasius efter Grisebach Pflanzen^. Bericht 1843. 11. 



Vidcnsk. Sclsk. Skr., 5 Kække, naiurv. os math. Afd. 1 Bind. 4 



