26 



et tilsvarende Forhold viser sig i den vestlige Deel af Nordeuropa i den horizontale Ud- 

 strækning, i det Kastaniens Bredebælte aflöses af Bogens. 



Paa Alpernes Sydside ophorer dette Træe efter Middelforholdene ved en Höide af 

 3000', under gunstige Forhold stiger det til 3500', (Mt. Legnone, Campo Dolcino, Mt. 

 Cenis) , stundom gaaer det ikke höiere end til 2500' eller 2000' (Valtellina , Brentonico, 

 Valsassina, Isella) O- Den findes ved Foden af Alperne og paa Euganeerne. 



I Apeninerne gaaer Kastanien ikke hoiere end paa Alpernes Sydside. Som et 

 Middeltal maa man derfor ogsaa her sætte 3000'; den ophorer ikke sieldent ved 2500 eller 

 endog lavere, især i det Indre af Biergmasserne (La Vernia, PauUo), hien gaaer stundom op 

 til 3500' (Montamiala) O- Ogsaa i Apeninerne gaaer dette Træ ned til Foden af Biergene f. Ex. 

 Serravezza, Valle St. Rocco ved Neapel, i al Fald med Undtagelse af de sydligste Dele, hvor 

 den nedre Grændse maaskee kan sættes ved 500'. Men den forekommer ikke i Sletterne. 



Medens Kastanien endnu i Calabrien er meget almindelig, synes den i Sicilien at 

 være indskrænket til Etna, hvor den forekommer mellem 1000 og 4000', samt Madonierne 

 (efter Gussone). 



Kastanieskovene ere for det meste ublandede; nogle af de störste og smukkeste 

 forekomme under Mt. Cimone mod Lucca, i Alpi Apuane og paaMontamiata. 



Lovspringet indtræfl'er temmcligen seent og senere end man i Nordeuropa maaskee 

 vilde formode. Ved Triest (45" 7) saae jeg Bladene udvikle sig i de forste Dage af Mai, 

 paa ML Pisano (43" 8) i Slutningen af April, ved Neapel (40*9) i den forste Halvdeel af 

 April. Paa Biergene indtræder Lovspringet naturligviis sildigere. Ved Pontremoli-Passet i 

 Apeninerne (44" 5), paa 2800' Höide^, vare Kastaniens Blade paa Sydsiden neppe, paa Nord- 

 siden slet ikke udsprungne den llteMai; og vedCampo Dolcino i Alperne (46"4) 3200' aldeles ikke 

 den 16de Mai, medens de vare fuldkomment udsprungne ved Chiavenna. Mellem Cardinale 



i) Folgende Obscivatioiier Unnne især liene til Bestemmelsen af den ovre Gra>ndsc paa Alpernes Sydside: 

 Brentonico2100,Climatderital.I.p.l2. Ovenfor Essino inferiore 2600'p.ll. Grændseni Val Sassina 2000' 

 Suppl. p. 13. Marino 2200' p. 11. 800' overPagnona, altsaa 3400' p. II. Scudellada 2900' p. 10' Savogno 

 2900' p. 1-1. Neden for So^lio 3400' p. 15. Under Stampa 3100' p. 15. 2—300 under Campo Dolcino, 

 nltsaa 3200' p. 14 (efter øjenlågen Observation). Dazio 2900' p. 14. Grændse paa Mt. Cenis. 3600' 

 Suppl. p 19. Isella 2100' p. 13. Grændse under Bormio. 2600' Suppl. p. 48. Liinone ved Col de Tende 

 3100' p. 6, 



■2) Folgende iagttagelser kunne tiene til at bestemme den ovre Grændse i Apeninerne: Mellem Lojano og Pietra- 

 mala 2600', efter lire forskjellige Observationer. Climat, etc. p. 31. VedPauUo i de modcnesiske Apeniner 

 2200' p. 36. Ved Pontremoli-Passet 2800'. p.29. Cima del Mt. Fomo 2600' p. 42. Grændse ved La Vernia 

 2400'Sup. p, 50. Ved Convento di Camaldoli i Toscana 2500' p. 31. Paa Montaniiata falder den ovre 

 Grændse ved 3700' Supl. p. 23—24. I Strækningen mellem Leonessa (3000') og Civita di Cascia (3700') 

 p. 35, findes ingen Kastanie. 1500 under Castclluccio ved Norcia, altsaa 2900' p. 31. Paa Toppen 

 af Mt. Cavo 2900' og næsten paa Toppen af Mt. Ariano, 3000', findes Kastanie, p. 49. Paa Gennaro 

 ophorer den allerede ved 2400', Fontana di Paolo, p. 36. Paa Mt. Ciicuzzo gaaer Grændsen til 3000' p. 

 51, (Kilden), og ved Passet ovenfor Kicastro 3200', findes endnu Kastanietræer p. 52. 



