28 



og ned til 1500 (Loiiffarone) ja 1000'; ligeledes forekommer det paa den översle Deel 

 af de euganeiske Höie og det allerede paa en Hoide af 1200' (Rua)O- 



I Apeninerne og Sicilien forandrer den nedre og ovre Grændse sig fornemmeligen 

 efter den geographiske Brede , saa at Bögen i de nordlige Dele træffes fra 2500—5500' 

 CBolognesiske Apeniner, Convento di Camaldoli, Mt. Cimone), i Midten fra 3000—6000, (Xa 

 Vernia, Mt. Albano, Vetora, Mt. Scallelle, MajcUa) og i de sydligste Dele 3500—6500' 

 (Mt. Pollino, Etna, Le Madonie)«). 



Bögen fremtræder paa hele Sydsiden af Alperne fra Mt. Nanus til Mt. Cenis og Col 

 de Tende, ligesom og paa de mod Syd udtrædende Masser (Mt. Baldo, Legnone, Mt. Ge- 

 neroso), men i nogle af de midterste Dele af Alperne forekommer den sparsomt, f. Ex. 

 Val Bregaglia^ St. Gothard. Ligeledes er den udbredt over hele Apeninkjæden, undtagen 

 hvor denne er lavere end Bogens nedre Grændse , saasom i nogle Partier af de genue- 

 siske Apeniner, i det lave Partie mellem Puglien og Campanien, og i Sænkningen' i Cala- 

 brien ved Nicastro. I nogle findes den kun paa de höieste Toppe , men i den störste 

 Deel danner den et Bælte, over hvilket, naar Höiden er tilstrækkelig, endnu höiere Bierge 

 hæve sig, saasom Gransasso, Majella, Velino, Pollino. 



De Vest for Apeninerne liggende Bierggrupper og biergfulde Öer, have enten slet 

 ingen Bog, nemlig forsaavidt de ikke hæve sig over dennes nedre Grændse , f. Ex. Mt. 

 Pisano, Mt. Circeo, Elba, Ischia, Capri, eller de have kun Bögen paa Toppen, f. Ex. Mt. 

 Albano. Paa Mt. Amiata og i de apuanske Alper, er derimod et fuldstændigt Boge-Bælte 

 tilstede. 



Henimod den ovre Grændse , omtrent fra 4000' , bliver Bögen i Alperne lav og 

 nedliggendc. Dette er endmcre Tilfældet i Apeninerne, hvor Bogene ogsaa under andre 

 ufordeelagtige ydre Forhold fremtræde som Krat; saaledes paa Apeninerne ved La Bo- 

 chetta, mellem Bologna og Florents og flere Steder, hvor ingen betydelige Höidemasser 

 hæve sig over Trægrændsen. Hvor Bogene ere beskyttede af Biergmasser, fremtræde de 

 af anselig Hoide som skovdannende, f. Ex. Mt. Pollino, Mt. St. Angelo di Castellaniare, under 

 Cimone mod Lucca (Fiumalbo). 



i) Heer Schweiz. Zeitschrift für Land- u. Gartenbau 1843 (Grisebach Pflanzengeog. Bericht. 1843. p. 24.) 

 sætter den ovre Grændse i det sydlige Schweitz (Tessin) til 4660' og i det nordlige til 3900' paa Nord- 

 siden og 4550' paa Sydsiden af Biergene. 



2) Til at bestemme Grændserne i Alperne og Apeninerne have især tient folgende Observationer : Tableau du cli- 

 mat et de la végétation delltalie. T. I.Suppl.I.Nr.86.90.93— 94.97. (250' höiere). 111— 112.189.195.202. 

 245. 247—250. 274. 275. 288. 299. 300. (700' höiere) 303. 311. 316. 342—43. 362. 363. 375—76. 381 — 

 82. 389—390. 397—398. 411. 412. 428. 429. 483. 533-33. 544. 629. (100' lavere). 633. (200' lavere). 

 642—644. 647. 675 (150' lavere). 683—84. 776—777. 778—779. 825. 856—857. 864—865. 882—883. 

 893. (150' höiere). 896. 904. 907. (350' lavere). 912. (localt). 913. Det bemærkes ved de her citerede 

 Biergtoppe. der have Bog, at de maaskee stundom ikke naae til den ovre Grændse. 



