29 



Saavcl paa Alperne som i Apenincrne er Bögen selskabelig og danner Skove eller 

 Krat af betydelig Udstrækning, snart ublandet snart blandet med andre Træer; i Alperne 

 deels med Naaletræer, decls med Ege, i Apeninerne oftest ublandet, i den nedre Deel af 

 Bogebæltet blandet især med Kastanie. 



Bogens Lovspring og Lovfald i Alper og Apeniner er temmelig overeenstemmende 

 med de samme Perioder i Mellemeuropa. Ved Foden af Nanus C45" 8) paa c. 2000' 

 Hoide, fandt jeg Bögen i Udspring d. 15de Mai, höiere oppe endnu ikke. Den Ilte Mai 

 var den i fuld Lovspring lidt nedenfor La Cisa ved Pontremoli Passet (440 53 320O'. 

 PaaFalterona (43" 9) indtræffer efter Indbyggernes Udsigende, Lovspringet sidst i April, 4 à 

 5000'. I Begyndelsen af April havde Bögen endnu ikke Blade paa Montamiata (42» 9); det 

 faaer, efter Beboernes Udsigende, disse ikke forend i Mai. Paa Toppen af Mt. Scalelle 

 (41" 7) 5700' fandt jeg Bogen i Lovspring d. 17de Mai; længere nede vare Bladene fuld- 

 komment udviklede. Paa Etna (37" 7) vare Bogebladene nys udsprungne den 2den Juni, nedenfor 

 Balzo di Trifoglictto, paa omtrent 6000'. Paa det överste af Mt. St. Angelo di Castella- 

 mare (40" 6) 4500' var Lovet næsten aldeles faldet eller visnet den 31te Octbr. , i den 

 nedre Deel af Bogebæltet gulnede det. Paa Mt. Cavo (41" 7) 2900' havde de fleste Böge 

 mistet Bladene den 1.5de October. Paa Mt. Scalone i le Madonie (370 8) begyndte Bogens 

 Blade at gulnes den 23de October. 



Bögen synes at spille den samme Bolle i Biergene i Islrien og Dalmatien , paa 

 den græske Halvöe og i Lilleasien som i Italiem). Derimod er den sieldnere i den spanske 

 Halvöe, dog forekommer den baade i Asturiens Bierge og Pyrenæerne 2"). 



Medens Bögen sydenfor Alperne kun tilhorer de höiere Biergregioner, saa er den 

 nordenfor Alperne fortrinsviis et Slette-Træe. Nordgrændsen træffes i England ved om- 

 trent 550 (i Skotland er den kun plantet), i Norge ved GO" (Nord for Bergen, hyppigere 

 i Grevskabet Laurvig, 59"), paa Sverrigs Vestkyst ved 58" 5' (i Båhus), paa sammes Ost- 

 kyst 56" 5, i Polen ved 53", og den forekommer i Volhynien og Podolien samt paa 

 Krim 3). Den findes i Caucasus, i Armenien og paa Elbrus, samt i Ghilan og Mazederan«). 



Derimod forekommer Bögen ikke Syden for Middelhavet. 



Den nordamerikanske Bog, som man tidligere antog for identisk med den euro- 

 pæiske, er udentvivl en derfra forskjellig Art (Fagus americana). 



1) Steinberg i Flora 1826. 1. 32. Visiani Flora Dalin. I. 206. Sibthorp. Gr. II. 242. Grisel)acli Reise. I. 53. 

 77. 93. 356. Spicil. Floræ Riimel. II. .S40. Fraas. Synopsis 246. 247. 



2) Lagasca. Geogr. Ephem. 42 B. 300. Bentham. Pyr. 79. Parrot Reise in den Pyrenäen. 129. 



3) Hooker Brit. Flora. I. 325. Blom Norwegen. 1843. Düben bot. Notiser 1843. Nr. 5. 67. Wahlenberg 

 Flora Sveciea. Ed. 2. 650. Hartman Skand. Flur. ed. 4. 316. Brincken Mem. sur Bialowicza. 

 (Hertha 13.) Eichwald Nat. Besehreib, von Lith., Volhynien n. Podolien. 



Biberstein Cauc. II. 403. Meyer Caucas. 44. Wagner Bot. Zeit. 1845. 70. Aucher Eloy, efter Grise- 

 bach. Pflanzeng. Bericht. 1843. 38. 



