31 



Rcffioncr o^ vel neppe over 1000'. I Apcnincrne er det meget mere udbredt og træffes 

 fra de nordlig-ste til de syilligsle Dele (Carara, Mt. Pisano, Mt. Gennaro, Villa Hadriani, Mt. 

 Vclino, St. Eremo), baade i Sletten C^æstum) og paa en HOide af over 2000' over Havet 

 (Velino). Efter Gussone ogsaa i Sicilien. 



Den har ogsaa hiemme i Dalmatien og den granske Halvöc samt i Stcycrniark')- 

 Nordligere, vestligere og sydligere forekommer den neppe^). 



VI. Hasselslieyten (Coryliis). 



Den almindelige Hasselbusk (Corylus avellana Lin.) 

 Nouv. Duhamel. IV. Tab. 5. 



Hasselbusken er udbredt over hele Sydsiden af Alperne fra deres ostlige til deres 

 vestlige Grændse CKarsch, Mt. Cenis, Col de Tende); den voxer deels som Underskov mel- 

 lem större Træer, deels danner den selvstændige udstrakte Krat. Den forekommer ved Al- 

 pernes Fod og stiger op giennem Kastaniens samt Egens og Bogens Bælte , i Almindelig- 

 hed til 3000' over Havet, men hist og her til 4000' (Col de Tende). Paa Euganeernc er 

 den meget hyppig. 



Den forefindes dernæst giennem hele Apeninkjæden lige fra La Bochetta til Cala- 

 brien (Rotonda), ligeledes antræffes den i Sicilien (Le Madonie). Den gaaer i Apeninerne 

 i Almindelighed ikke til större Höide end i Alperne, nemlig til 3000', stundom til 3500' 

 (Montamiata, Pietra Camela). Skiondt den i Almindelighed forekommer paa Bierge, saa 

 antræffes den dog ogsaa paa ganske ringe Höide over Havet , endog indtil Neapels 

 Brede (Höiene ved Bologna, la Stortå, Roms nærmeste Omgivelse, Arco Felice og Valle 

 di St. Rocco ved Neapel, Amalfi). I Sicilien derimod forekommer den neppe uden som 

 Biergplante. 



^ Hasselbusken findes i Dalmatien, paa den græske Halvöe og i Lilleasiens), i Pyre- 



næerne forekommer den ogsaa*), men derimod kiender jeg ingen Angivelse fra den spanske 

 Halvöe. Ligeledes fattes den i Nordafrika og paa de canariske Öer, saa at den ikke over- 

 skrider Middelhavet, og den har, som det synes, sin Sydgrændse i Sletten omtrent ved 41". 



I Nordeuropa spiller den en betydelig Rolle saavel i Sletten som paa Biergene 

 (Carpatherne, de tydske og franske Bierge o. s. v.)^). Dens Nordgrændse falder i Skan- 



Visiani Fl. Dalmat. I. 211. Ebel. Moiitencgr. Sibthorp. Fl. Gr. II. 243. Giisebacli Reise. I. 117. 133. 283. 

 Spicil. Flor. Rum. II. 342. Fraas Synopsis 247. Koch. Synopsis, ed. 2. 739. 



2) Dojî anlöies den af Loiselcur FI. Gall. cd. 2. II. 328 (in montibus circa Forum Julii. Peyromond.) 



3) Visiani Fl. Dalmat. I. 209. Sibthorp. Gr. II. 244. Grisebach Reise I. 81 (bithynisUe Olymp). Spieil. 

 Fl. Rum. 11.340. 



4) Bentham. Pyr. 110. 



i) KochSyn. ed.2. 738. Lois. Flor. Gall.cd.2. II. 327. Wahlbs:. Helv. 179. Carpath.309.IIooUcrBril. Flora. I. 327. 



