35 



som have en smuk Farve; tiet bruges især til Gjenslande som gnides, f. Ex. Vogua.xlor, o^ 

 det er Haardheden som giör det lienligt dertil. De bedste Vridbor giöres deraf, ligeledes 

 de storste Knipler. Det bruges ogsaa til Bondernes Redskaber og til Finering i). Bladene 

 ede unge menes vel) gives til Quægct i Mangel af ])edre Foder og bruges ogsaa til Giod- 

 ning2)- Italienernes Navn Lecrio eller Elice svarer til Romernes Ilex. 



Efter Plinius fandtes der paa Yaticaner-Bierget i Rom en Stecneg, som var ældre end 

 Staden selv. I Byen Tibur, som var meget ældre end Rom, vistes endnu 3 Steenege, der vare 

 ældre end dens Stifter Tiburtus, som sagdes at være en Son af Amphiaraus, der faldt for 

 Theben, en Menneskealder for den trojanske Krigs). Disse Træers Aldere vare allsaa: det 

 forstes 5—600 Aar, de sidstes 12—1300 Aar; hvilket ikke staaer i Sirid med Steenegenes 

 Væxt i Nutiden. — I Nærheden af en Hoi ved Tuskulums Forstad, var der, fortæller endvidere 

 Plinius, en Steeneg, som havde en Stamme af 34 Fods Omfang og fremböd 10 Grene, som 

 formedelst deres Störreise saae ud som ligesaa mange Træer; dette ene Træe var som en 

 heel Skov. Man har uden Grund tvivlet om at en Steeneg kunde have saa stort OmfangO- 



Hvad de geographiske Forhold angaaer, kunde man af et Sted hos Plinius, hvor 

 han regner Steenegen til de Træer der elske Bierge, eller, som det sammesteds hedder, 

 Bierge og Dale, let antage at disse Forhold i Oldtiden vare forskiellige fra de nuværende ; 

 men ved at see hen til at han strax efter yttrer at Steenegen ogsaa stiger op paa Bier- 

 genea), maae man forudsætte, at den tillige har groet paa ringe Hoide over Havet, og at 



(lecidunt — ilici" ibid. 33. „(fuüa) aculcata aqiiifolio * ilicum (/eneri. Pcdirulo bievi oleæ et ilici". 

 ibid. 38. „llicis duo genera. Ex iis in Italia folio non mnltum ab oleis distant", ibid. 8. — „Citieæ et 

 juniperus & ilex anniferæ habentui". ibid. 44. 



1) „Tota ossea est ileæ". ibid. 73. „Omnibus, quæ dixinius, spissa fiiniitas. Ab liis proxinia est Corni; — 

 Jleæ item", ibid. 76. „Secatur in laminas piætenues et ilex, colore quoque non iiigrata : sed maxime fida 

 iis quæ terantur, ut rotarum axibus: ad quos lentore fraxinus utilis, sicut duritia ilex". „Ideoque pro- 

 ditum terebris vaginas ex oleastro, buxo, ilicc elc. — utiiissimas fieri". „Ex iisdem malleos majo- 

 resque e pinu et ilice. — llyginus manuliria rusticis carpinca, iligna (Heri jubct). Quæ in laminas 

 secantur, quorum operimenlo vestiatur alia materies, præcipua sunt citrum — ilex". — ibid. 84. 



2) „Quibus adjicitCato dccidua populca qnernaque animalibus jubens dari non perarida: bubus quidem et 

 iicnlnca, ilignaquc et ederacea '. ibid. 38. „Cato: stercus unde Hat stramcnta — ae frondes ilignas 

 quernasque". XVII. 6. 



a) „Vetustior autem urbe in Vaticano ilex in qua titulus æreis Uteris Elruscis, rclijrione arborem jam tam 

 dignam fuisse significat. Tiburtes quoque originem multo ante urbeni Romam Iiabcnt. Apud eos ex- 

 stant ilices tres, etiani Tiburto couditore eoruni vetustlores, apud quas inauguratus traditur. Fuisse 

 autem eum tradiint filium Anipliiarai, qui apud Tliebas obierit una ætate ante Iliacuni bellum", l'lin. 

 Lib. XVI. 87. 



4) „Vicina luco (in suburbano Tusculani agri colle) est ilex, et ipsa nobilis 34 pedum ambitu eaudiiis, 10 

 arbores mittens smgulas niagnitudinis visendæ silvamque sola facit". Lib. XVI. 91. 



o) Montes amant — ilex". „Montes & valles diligit — ile.c". „Subeuiit et in montnosa ulmus — ilex". 

 Lib. XVI. 30. 



Sammenlign forövrigt om Steenegen Virgil. Ec4. VII. 1. Columella (Seriptorcs rei rustieæ curante Ges- 

 nero Lipsiæ 1735.) VI. 3. 7; VII. 9. 6. 



5« 



