36 



han ved „montes" forstaaer Ujevnheder (Höie og lavere Bierge), i Modsætning til Sletter, 

 paa hvilke Steencgen ogsaa nu i Almindelighed ikke forekommer i vild Tilstand. 



Korkegen erPlinius's Suber, Italienernes ÄMfero eller SM</7iero. Den regnes, lige- 

 som Ilex, til de Træer der bære Agern i egentlig Forstand; den er det mindste Træe blandt 

 Egene, og bærer faa og slette Agern. Barken er det eneste som bruges»), denne er meget 

 tyk, kiödfuld (egentlig svampagtig), voxer ud igien og man kan udbrede den i Plader af 

 ti Fods Udstrækning. Alle andre Træer odelægges naar Barken aftages i Stammens hele 

 Omkreds; men Suber gior herfra en Undtagelse, da Barkens Borltagelse tvertimod gavner; 

 eftersom den altfor tykke Bark qvæler den. Den benyttes til Skibsankere, til Fiskernet, til 

 Tolde og til Fruentimmernes Vintersko 2). Den regnes til de vilde Træer, som ikke tabe 

 Bladene; men disse udvikles meget seent paa Aaret; Veddet er meget tæt og flyder ikke 

 paa Vandet, naar Barken er taget af; det bedærves meget seent 3). 



I Henseende til de geographiske Forhold hedder det: „den voxer ikke i hele Ita- 

 lien, og slet ikke i Gallien" O- Det forste er fuldkomment overensstemmende med hvad 

 nu finder Sted; det sidste er nu rigtigt i Henseende til Overitalien CGallia cisalpina), men 

 passer ikke paa de franske Middelhavslande (Gallia transalpina). 



Kun eet Sted hos Plinius nævnes Kermès Egen, Qvercus coccifera, nemlig hvor det 

 hedder, at llex overgaaer i Nytte Egen aliene ved dens Product Kermès (coccus). Dette 

 Product fremtræder som Korn paa ilex aquifolia parva. Fattige Folk i Spanien betale der- 

 med deres Afgift. Det forekommer ogsaa i Galatien, Afrika, Pisidia og Cilicia, den slet- 

 teste Sort i Sardiniens). Her er vistnok en Forvexling af et Product Plinius rimeligviis 



1) Paa samme Sted hedder det dog, at Veddet benyttes istedetfor Steenej ens, naar denne iklie haves. „Ubi 

 non nascitur ilex, pro ea subere. utantnr in carpenlariis præcipue fabricis, ut circa Elin & Lacædæ- 

 monem". Lib. XVI. 13. 



2) „Glandem, qiiæ proprie intelligitur, fcrimt robur — Suber." Lib. XVI. 8. „Suberi minima arbor, flans 

 pcssima rara: cortex tantiim in frtictu, præcrassiis ae renascens atqrie etiam in denos pedes uiidique 

 cxplanatus." Lib. XVI. 13. „Cortex carnosus suberi" ibid. 55. „Cortice in orbem detracto nccantur 

 (arbores) excepto subere, quod sie etiani juvatur, crassescens enim præstringit & strangulal". XVII. 37. 

 „Usus ejus (seil, corticis Suberis) ancoralibus maxime navium, piscantium trag'ulis & cadoruni obtura- 

 mentis: præterea in liibcrno feminarum calccatu." XVI. 13. 



3) „Silvestrium generis folia non decidunt — Suberi" ibid. 33. „Serotino autem germine malus, tardissimo 

 suber" ibid. 41. „Spississima ex omni materie, idco et gravissima judicalur ebenus et buxus, ncutra 

 in aquis fluitat, nec suber si dematur cortex — ibid. 76. „Cariem vetuslatemque non sentiuut cuprcs- 

 s«s, cedrus etc — ex reliquis tardissime larix, robur, suber". ibid. 78. 



t) „Nec in Italia tota nascitur, aut in Gallia omnino". Lib. XVI, 13. 



Om Korkegen kan desuden cTtersecs Vitruvius IL 9. Columella IV. 26. 1 ; VII. 9. 6; IX. 6. 1. Virgil 



Acn. 7. 712. 

 i) „Omnes lameu has ejus (Roboris) dotes ilex solo provocat cocco. Granum hoc , primoque ceu scabies 



fruticis parvæ aqull'oliæ ilicis: cusculium vocant: pensioncm alteram tributi pauperibus llispanlæ donat. 



Usum ejus gratiorcm in conchylii mcntione tradidimus. Gignitur & in Galatia, Africa, Pisidia, Cilicia: 



Pessimum in Sardinia ". Lib. XVI. 12. Sammenlign forövrigt Dioscorides. 4 — 48 (xoxxo; ßcti/ix^") og 



Plinius XXIV. 4. 



