76 



Rummet, hvori Beden under Forsoget hensattes, og hvortil den efterhaanden var 

 bleven vænnet, var en fiirkantet Kasse aaben foroven og foran forsynet med en Krybbe; 

 imellem For- og Bagbenene vare to tynde Bræder indskudte, saaledes at Dyret ikke kunde 

 omkaste en mellem disse opstillet Flaske, hvori Urinen opsamledes; Flasken var forsynet 

 med en fiirkantet Tragt, der hvilede paa de to Skillerum og havde Kassens Brede; den 

 indtog saaledes hele Rummet mellem For- og Bagbenene, og giorde det umuligt, at noget 

 af Urinen kunde tabes. Faeces opsamledes i en Pung af Oxeblære, som faslsyedcs i Ulden 

 omkring Anus. Saavel Flasken som Blæren veiedes umiddelbar for og efter Forsoget, der, 

 som ovenfor er sagt, varede 24 Timer, sædvanlig fra Middag til Middag; Forskiellen mellem 

 Vægten gav da Mængden af Excrementerne. 



Vandet, som Beden erholdt at drikke, var fra den Brond, hvoraf Faarene sæd- 

 vanlig bleve vandede ; Qvantiteten bestemtes ved at en afvciet Mængde Vand hensattes i en 

 Flaske, Dyret vandedes af en lille Porcellainskaal, og det Tiloversblevne hældtes hver 

 Gang tilbage. 



Allerede fra Begyndelsen af Marts blev Beden afsondret fra Flokken og hensat i 

 en Stald for sig, her vænnedes den til at staae i Kassen, i Begyndelsen kun saalænge den 

 foeredes, Tiden forlængedes efterhaanden, og efter en Maaneds Forlob havde den vænnet 

 sig fuldkommen til Kassen; den 1ste April om Middagen begyndte Forsoget, men allerede 

 fra den 27de Marts om Morgenen var Mængden af Foder og Vand bestemt. 



Höet, der benyttedes ved Forsoget, varEngho; jeg vilde have foretrukket Kloverhö, 

 da det er langt mere eensformigt, men det var paa den Tid for tort, og saa tilboieligt til 

 at Smuldre, at jeg maatte frygte for, at der vilde tabes formeget. Jeg foretrak derfor 

 Enghi), der var fortræffeligt indhostet, og endnu ikke i Foraaret havde tabt sin eicndomme- 

 lige aromatiske Lugt. Huet var fra en i Nærheden af Eldena liggende Eng, der uden 

 egentlig at kunne kaldes Strandeng, dog laae saa nær den Greifswalder Bodden Ccn Bugt 

 af Östersöen), at Soens Nærhed havde en betydelig Indflydelse paa Vegetationen; de i 

 Höet hyppigst forekommende Planter vare: 



Festuca pratensis Carex paludosfi 



— rubra Eqvisetum limosum. 



Poa pratensis 

 Mindre hyppigt fandtes: 



Agrostis stolonifera Geum rivale 



Holcus lanatus Caltha palustris 



Trifolium pratense Rumex acetosa 



Aira cæspitosa Equisetum palustre 



Anthoxantum odoratum. 



