100 



Afliandliiig- nærincre omtalt, har Cuvier paa bfi^ffo de fra Cap sendte Bardclivalskelctter 

 troet at finde et uparret Bækkenl)een, omtrent i Form af en Halvmaane, uagtet et saadant 

 hverken forekommer hos Keporkakeri eller noget Hvaldyr overhovedet. Men jeg fandt 

 ogsaa virkelig, al de foregivne midiere Bækkcnbeen paa disse to Skeletter vare Beendele, 

 der aldeles ikke höre herhen. Den Symmetri, hver af dem synes at have, maa være 

 reent tilfældig, thi den ene Endeflade paa hver af dein er tydeligen tilhugget; de ere 

 altsaa kun at ansee for Endestykker af slörre Been, uden at det iovrigt er let at afgjore 

 af hvilke. Paa Rclhvalskelettet forekom dette Pseudo-Bækkenbeen mig al \xre Hvirvel- 

 enden af et af de forreste Bibbeen; men jeg vover saamegel mindre al paaslaae, at det 

 virkelig er netop denne Deel, som det i saa Fald maatte hore til el andet Skelet. Kun 

 saamegel er vist, al hiint haivmaaneforinede Beenslykke ikke horer til Bækkenet, og al 

 dette paa del Capskc 15()rhvalskelet sikkerligen har bestaael af 2 Par Been, saaledes som 

 i den foregaaendc Afhandling er blevel angivet om Keporkaken. At denne Angivelse er 

 riglig, har jeg senere faael end storre Vished om. Paa el af 

 Capt. HolboU nedsendt Foster, 78 Fod langt, blev hele Birkkenel 

 med Benene og dets Baand udpræpaperede i naturligt Leie. Stil- 

 lingen af del egne kjölledannede Been fandtes som i hosföiede 

 Træsnit. At del samme Forhold linder Sted hos de voxne Dyr, 

 har jeg endelig faael Vished om, idet Hr. Kjobinand Meyer i 

 Frederikshaab, paa min indstændige Anmodning, har udskaarel 

 Bækkenbenel af el saadant med de nærmeste blode Dele vedhæn- 

 gende. Dog har det mindre Bækkenbecn her — som vedfoiede 

 Træsnit viser — en mere rund. Had Form, og hænger 

 ved en Sene til det storre Bækkenbeen. Det forekommer 

 mig, al disse mindre Eækkenbeen, ifölge deres Stilling, 

 næsten synes al have nicest Analogie med Pungdyrenes 

 Pungknogler. 



Med hiint Capske Rijrhvalskelet medbragte Dala- 

 lande ogsaa en kort Beskrivelse af Dyrets ydre Former. 

 Den er udgivel (1822) af Desmoulins i Dietionnaire 

 classique des sciences naturelles (Tome 2 pag. 1fi4— 165), 

 og efler den at donune, turde den antagne Arlslighed 

 med Keporkaken rigtignok forekomme tvivlsom, liii Ryg- 

 finnen siges deri al staae omtrent over Bryslfinnerne, 

 Dyret af de hollandske Colonister at kaldes ,.Poeskop'' 

 paa Grund af en Pukkel („une bosse"'), som den har paa Baghovedet. Disse Angivelser 

 bære imidlertid i sig selv Vidnesbyrdet om ikke at hidröre fra nogen Naturforsker; den 



