102 



Det blev neiiilig allerede i min foregaaende Afhandling Cl2te Bind pag. 388) 

 fremhævet, at denne Keporkak, B. longiniana, Rorqual du Cap, B. sulcata antarclica o. s. v. 

 nelop er det samme Flvaldyr, som de engelske Süfarende kalde Humpback-whalc eller 

 Bunch. De franske Hvalfangere kalde den Baleine à liesse i olodsætning til de egentlige 

 Finhvaler, B. à aileron (See f. Ex. Péciie française de la Baleine dans les mers du Sud 

 eu 1829 i le Navigateur, journal des naufrages et des autres évéueinens nautiques Nr. 6 

 Septbr. 1829, Havre, 8vo pag. 293; - Jules Lecomte: Pratique de la baleine dans les 

 mers du Sud, Paris 1833 8vo pag. 97). De tydske Hvalfangere synes idetmindste tidligere 

 at have kaldt den „Pflockfisch* i Modsætning til „Finfische"^ (Anderson Nachrichten von 

 Island, Grönland. Hamburg 1740, 8vo. Grönland § 43). Paa Dansk synes den, i Analogi 

 med den engelske og franske Benævnelse, passende at kunne kaldes Pukkelhval, med 

 mindre man vil forelrække det af Fabricius foreslaaede Navn: Stubhval. 



De Söfarende kjende den letteligen fra Finfiskene, navnlig paa dens lave Rygfinne 

 og paa den egne Maade, hvorpaa den dykker, hvorved den böier Ryggen omtrent ligesom 

 Marsvinet, hvilket aldrig skal være Tilfældet med de egentlige Finfisk. Hr. Christian 

 Thornam, der som naturhistorisk Tegner fulgte med Corveltcn Galalhea paa dens Verdens- 

 omseiling 1844—1846, har havt den Godhed at overlade mig et Par Skizzer af en svöm- 

 mende og en dykkende Hval af denne Art, hvoraf her meddeles et Oiniids. 



Det har været mig en Tilfredsstillelse at see, hvor 

 p noiagtigt den af ham tegnede Form af Rygfinnen i hos- 



" -' ;J(|T--:-,- '^^-""-— """ staaende Skizze slemmer med den af mig meddeelte af 

 --^^iJ^^Pf^-^'— ^? ?^^_-: -' " Keparkakens Rygfinne r2den Afhandling 3die Tavle Fig. 2 ; 

 ■ 'r-î:J=^^^^KÏ^^^=:^^~^ ^'^ Afhandling 15de Tavle Fig. 1). — Men disse Hump- 

 '"3 ^^^jt^%?'^^ B M i Ug^H s; ^>^ back-whales, eller Pukkelhvaler, angaves — som anfort i 

 - --."^^^ ^^ ^^^^^ ^g^^^^ den 5te Afhandling, 12te Bind pag. 388 — allerede i de 

 foregaaende Aarhundreder som regelmæssige Gjæster ved 

 Nordamerikas Kyster (Dudley i philosoph. transactions Nr. 387, 1725 — Hector St. John 

 i Beiträge zur Völker- und Länderkunde, herausgeg. von Forster und Sprengel, 3ter Theil 

 1783 pag. 130), ved Bermudas-Üerne (philosoph. transact. Nr. 1, 1664). De ere ikke 

 usædvanlige i Nærheden af Antillerne, navnlig i Vintermaanederne, hvorom jeg har mod- 

 taget liere Privatmeddeleiser (f. E.\. ved Capt. Irminger i sidste Halvdeel af Januar under 

 17—18" nordl. Brede, 40" V. fra Greenwich). Især skulle de va^re hyppige ved St. 

 Helena, ilolge F. D. Bennetts Angivelse [Narrative of a whaling voyage round the globe. 

 London 1840 8vo Vol.2 pag. 231—232. Han anförer en Meddelelse, ifölge hvilken Kjödet 

 af de nyfödte Unger der spises af alle Indvaanerne som en Délicatesse). Om det gode 

 Haabs Forbjerg, hvorfra hiint Skelet i' Parisermuseet, kunne de forfolges ind i det indiske 

 Hav, saasom i det fra Java af Prof. ReinwardI lil Leidenermuseel hjembragte Cranium, og 



