154 



3j en Linie fra Mexico lil Acapulco: 4) en Linie Ira Mexico til S. Bias: 5) en Linie fra Mexico 

 igjenneui Deparlenientet Michoacan lil Vulkanen JoruUo: (5) Vulkanen Toluca, Omegnen om 

 Cuernavaca og Plan de Amilpas; 7) en Linie over Teluiacan da las granadas til Oajaca 

 igjennem Misteca alla og M. baja ; fremdeles fra Oajaca imod SO. igjennem det saakaldte 

 Sierra de Oajaca med Indbefattelse af Districlerne Ixtlan, Chuapam, Villa alta og Chinantla; 

 fra Oajaca imod SV. over Juquila til Sydliavel ; endelig en Linie fra Oajaca over Ocotlan, 

 Ejulla, Mcoallan til Pochutla og Guatulco ved Sydliavet, langs delte til Teluiantepcc. En 

 Expedition er foretaget af Belgierne Linden og Gliiesbreght igjennem Departementerne 

 Tabasco og Chiapas, men det botaniske Udbytte derfra er ikke bekjendt. Vore Kundskaber 

 om Mexicos Bregner vilde sandsynligviis for Tiden være meget betydeligere, hvis alle de 

 Plantesamlere, som have bereist Landet, havde været videnskabelig dannede Botanikere. 

 Men ikke saa ganske faa af dem vare uvidenskabelige Mænd, sendte fra europæiske 

 Museer, af Selskaber eller af enkelte Rige for at indsamle Froe af Praglplanter eller visse 

 Træslægfer, eller levende Planter. Naar flere af disse Samlere ved Siden af deres reen 

 practiske P^orniaal tillige anlagde Herbarier, da vare disse af en saa tilfældig og uviden- 

 skabelig Karakler, at de Resultater, man af slige Samlinger vilde forsoge at uddrage 

 angaaende Vegetationens Beskaffenhed paa de forskjellige Localiteter, maatle blive aldeles 

 falske. 



Ved at cl'terfölge de ovennævnte Veilinier paa Kaartet vil man lettelig overbevise sig 

 om, hvor uendelig meget af dette vidtstrakte Land der endnu er tilbage at undcrsoge; 

 hvor betydelig en Tilvæxt Naturvidenskaben i det Hele og saaledes ogsaa Kundskaben om 

 Landets Bregne-Flora vil kunne vente indtil Mexico er bleven bereist og noie undersögt i 

 alle Retninger. Man erindre nemlig, at Mexico er et særdeles vildt Bjergland, imod Ost 

 og Vest begrændset af to Oceanei", og til begge Sider sænkende sig i en bred Kyststræk- 

 ning, hvis störste Del ligger indenfor Vendekredsen, altsaa med et reent tropisk Clinia; 

 derpaa hævende sig op i Cordillerer af 8 — 10,000 Fods Middelhöide, medens enkelte 

 Punkter opnaae 13 — 17,000 Fods Hoide, udbredende sig imod det Indre og imod Nord i 

 vidtstrakte Hoislclter, medens Cordillererne imod Syd jcvnt sænke sig, og danne en Mængde 

 parallellöbendc Kjeder, adskildic ved overordentlig dybe Floddale, hvilke Parallelkjeder 

 stigeforinig hæve sig fra Ö. imod V. indtil de opnaae deres storste Höide i Cenlralknuden 

 Sempoaltepee. De ostlige Cordillerer ere hyppigen gjennembrudte i vestostlig Retning af 

 steile og for det meste overordentlig dybe Klöfter af vulkansk Oprindelse (Barancas), og 

 betydelig Udstrækning, hvilke Baranker ere forsynede med en rig og yderst characlerislisk 

 Vegetation. Mexicos Vestside ligner Ösisiden med Hensyn lil Cordillerernes Middelhöide, 

 Middelafstand fra Oceanet, deres jevne Heldning imod Kyslen, derimod er der en betydelig 

 Forskjel i Landets betydelig vildere ru Karakter, idelig hævende sig i hoie smalle Aase 

 huit op i Naalelræernes Region, og derfra sænkende sig i dybe smalle Floddale dybt ned 



