15 8 _ 



levende Planter og Herl)arier. De af ham .«endle torrede Planter ere beskrevne af G. 

 Bentham i plantæ Hartwegianæ, London 1839. De faa tilfældige af en Ikke-Botaniiier ind- 

 samlede Bregne-Arter ere beskrevne af J. W. Hooker. 12 Arter omlales, af hvilke 3 

 Arter ere nye (den ene, Antrophyum ensifolium Hook. er nfuUlstændigt beskreven), Resten 

 er Arter, som allerede vare kjendte som mexicanske. 

 Gakoiii. Belgieren Henry Galeotti bereiste Mexico fra 1835 til 1840 som Rei.sende for nogle en- 



gelske Rigmænd og et belgisk Handelsgartnori for al indsamle levende Planter og Fröe. Under 

 sine vidtlöftige Reiser i de forskjellige Dele af Mexico anlagde han betydelige Herbarier, som 

 senere efter hans Hjemkomst fordeltes i flere mindre Samlinger efter de forskjellige Localiteter, 

 og solgtes særskildte. Et specielt Arbeide over Mexicos Bregner udgaves kort Tid efter hans 

 Hjemkomst i Forening med Prof. M. Martens: Memoire sur les Fougères du Mexique par M. 

 Martens et H. Galeotti avec 28 planches, indfort i Annales de la société Royale de 

 Bruxelles, vol. 15^ 1841. Dette Arbeide skal her noget nærmere omtales, fordi det særlig 

 behandler det samme Lands Bregner, som Fori, af nærværende Skrift har gjort til Gjenstand 

 for sine Undersogelser, og altsaa vel maa burde kunne ansees som en Hovedkilde ved 

 min Bearbeidelse af samme Emne. Da dette Værk imidlertid i den eflerfolgende systema- 

 tiske Del idelig maa blive Gjenstand for critiske Angreb, er det et beqvemt Sted her at 

 kunne tage det under en almindelig Betragtning og Bedömmelse. 



Skjöndt man skulde vente at Unde samlet Alt, hvad der til den Tid var bekjendt 

 om Bregnerne indenfor det mexicanske Riges Grændser i dette Værk, er det dog kun de 

 af Herr Galeotti samlede Bregner, som deri afhandles. ForlT. synes saaledes at have 

 fordelt Arbeidel imellem sig, at Prof. M. Martens har givet Bestemmelserne af Arterne, og 

 udkastet de latinske Diagnoser af de som nye anseete Former; medens H. Galeotti i den 

 franske Text har givet Oplysnino- om Arternes geographiske Forhold. Delte Arbeide er 

 af det Slags, som langt fra i Sandhed at gavne Videnskaben, tilfore denne en Masse Stof, 

 som ikkun en meget kort Tid indlemmes i samme, men hvortil Tilliden snart forsvinder, 

 saasnarl Criliken begynder sin Analyse, og da allevegne linder Urigtigheder i Angivelser og 

 Paaslande, falske Bestemmelser i utroligt Antal, det mest paafaldende Ubekjcndtskab til 

 den Del af Litteraturen, som netop beskjeftiger sig med samme Emne. Man har i 

 Sandhed Vanskelighed ved at begribe, hvilke Bevæggrunde der have kunnet bringe Forff. 

 til at udgive et saa aldeles overfladisk og i alle Henseender umodent Arbeide. Saaledes 

 som det nu imidlertid foreligger, er det Critikens möisommelige Sag at folge ForfT. Skridt 

 for Skridt j for at rette deres Feil, stryge storste Delen af deres saakaldle nye Arter, 

 befæste og saa al sige paa ny at indfore i Videnskaben de faa ligesom tilfældige virkelig 

 nye Arter, som blive tilbage efter den store Udrenselse. Forff. sige rigtignok i Fortalen 

 p. 5, at de have gjort Diagnoserne af de nye Arter megel udforlige, fordi det er det 

 eneste Middel til at gjöre Arterne vel kjendte for Botanikerne, og forebygge Forvexling 



