XXXI 
deres Muskler vare Blodkar og deels paa den store Blodkarstamme, han iagttog at gaae 
mellem Finnerne og Hjertet, men dette Blodkar staaer ikke i Forbindelse med Hjerte- 
forkammeret, men med Hjertekammerets Spidse, og maa altsaa antages for en af Aortas 
Hovedstammer, ikke for noget Gjellevene. Efter Hjertets Leie at dömme, maa Aande- 
drættet overhovedet ikke skee paa den forreste Deel af Dyret, men paa dets Bagkrop. 
Dette indeslutter 3 store aflukkede Huulheder, fyldte med en klar Vædske, og Hjerte- 
forkammeret ligger (indesluttet i Hjerteposen) tæt op til dem. Hvis det ikke tör for- 
modes, at paa den levende Clione skulde findes frithængende Gjeller paa Bagkroppen, 
der endnu ikke skulde være seete, saa maa formodentlig disse tre Huulheder i Bag- 
kroppen staae i et væsentligt Forhold til Aandedrættet. 
41) Foruden disse tre store Huulheder findes paa höire Side af Bagkroppen mellem 
Hjerteposen og Leveren en egen Sæk, der ofte indeholder Kalkansamlinger, Urinsækken. 
12) Clione har et udmærket skjønt Farvespil. Ikke alene Hovedkeglerne, men 
ogsaa den bageste Deel af Kroppen er meget stærk rosenröd. Ligesom denne råde 
Farve paa Hovedkeglerne hidrörer fra Sugeorganerne, saaledes hidrörer den paa Bag- 
kroppen fra utallige Hudsække af en egen Form, fyldte med en råd, olieagtig Vædske. 
Disse Hudsække staae lidt frem paa Huden, og fra dem faaer Huden sin knobrede 
(scabrosa) Beskaffenhed. Hud, Muskler og Vædskerne i Bagkroppens Huler ere gjen- 
nemsigtige; Nerverne, Penis og Æggestokken rödlige med forskjellige Nuancer. Leveren 
er sortegraa og tager sig ud som en sort Plet paa Dyrets Ryg, hvor den sees tæt op 
til den rödlige Æggestok. 
13) Clione (og formodentlig ligeledes Cymbelia) synes ifålge disse Underså- 
gelser at staae meget nær, i Henscende til sin indre Bygning, til Pneumodermon. 
Maaskee staae altsaa Pteropoderne averhovedet meget nærmere hinanden i denne Hen- 
seende end man har troet. 
14) Pteropodernes Bygning er neppe i nogen Henseende mindre compliceret, 
eller mere lavtstaaende end nogen anden Ordens af Blöddyrene. 
Etatsraad Ørsted har forelagt Selskabet en Afhandling over Skypompen. Efter 
at have fremstillet Hovedindholdet af alle de lagttagelser herover, som han har kunnet 
samle, viser han at de alle lade sig udlede af en Hvirvelbevægelse i Luften. Denne 
Mening har vel allerede tidligere været fremfårt, nemlig af Muschenbroek; men denne 
Physiker havde udledet Hvirvelens Oprindelse af en Aarsag, som almindeligviis ikke er 
tilstede. Han antog nemlig at Lufthvirvelen skulde frembringes ved to parallele men 
modsatte Luftströmme, i Nærheden af Jordens Overflade, ved hvilke den mellemliggende 
