XXXVI 
1 den mellemste Periode have Skovene bestaaet af Træer, som nu ere blevne sjeldnere, 
men den sidste Periodes Vegetation knytter sig aldeles til den nuværende. 
3) Fyrretræernes Periode ligger længere tilbage end Danmarks förste Beboelse, 
medens enkelte Kunstfrembringelser synes at tyde hen paa at allerede i Egetræernes 
Periode Danmark var beboet af en Nation, som besad nogen Kunstferdighed. 
4) Alle Træerne, enten de ere brudte eller omvæltede med Roden, ligge med 
Toppen ud i Mosen, med Roden nær Randen eller paa Skrænten; da de altsaa ikke 
ligge imod noget bestemt Verdenshjörne, men deres Retning er afhængig af Mosens, 
kan det ikke antages at Treernes Omstyrtning har sin Grund i nogen voldsom Cata- 
strophe, men er skeet ved sædvanlige Naturbegivenheder, ligesom den ogsaa indenfor 
samme Vegetationsperiode har fundet Sted til meget forskjellige Tider. 
5) Naaletræernes Harpix har under det stærke Tryk og Vandets Indvirkning 
undergaaet en Forandring og er blevet til Schererit. 
i) 
Den historiske Classe. 
Geheimeiegationsraad og Professor Bréndsted har forelest Selskabet en Afhand- 
ling om Oen Leukas: 
I de förste Aarhundreder efter den Tidsalder som Hellenerne selv kaldte den 
heroiske, og endnu til Homers Tid, synes den Halvöe som siden kaldtes Leukadia eller, 
efter dens vigtigste By, Leukas, intet bestemt Navn at have havt. Homer nævner blot 
Nerikos (senere Neritos og endelig Leukas) som en anseelig Stad paa den Jordtunge 
der forbandt Halvéen med Fastlandet**) og som underlagt det Kefalenske Rige eller 
Odysseus’ Besiddelser af hans Fader Laertes. Af det Strabo angiver**), tildeels efter 
Aristoteles”) fremgaaer det som upaatvivleligt, at ligesom et ældgammelt og, som 
det synes med Karerne beslægtet Folk Lelegerne, til de hellenske Stammers Indvan- 
dringstid i Europa, og endnu lenge efter denne Tidspunkt, var vidt udbredt i de syd- 
*) Odysseens 24 Sang, v. 377. 
**) Strabo Geogr. Vilde Bog pag. 321 af Casaubonus’ Udgave. 
***) Et af de störste Tab for os, i Henseende til Kundskab om Hellenernes ældre politiske 
og Statsborgerlige Forhold, er det af Aristoteles’ vigtige Værk om Staterne (TOM Telt), 
hvori denne store Skribent havde fremstillet over 150, maaskee oyer 200 hellenske og 
ikkehellenske [barbariske] Staters Organisation, Love og Indretninger. Javnfér hvad 
Cicero herom yitrer; de finibus i Vte Bogs 4de Capitel. 
