XLVIII 
paa de gamle Mindesmærker, der ere opkastede af Jord, finder han at Floden maa vere 
indtruffen förend det 10de Aarhundrede — thi alle de Borge, som ere yngre, vise ikke 
dette Lag — men at den er yngre end Steenvaabnenes Alder; thi Höiene, der indeholde 
disse Vaaben, vise Laget. Da Laget indeholder Muursteenbrudstykker, maa man alle- 
rede have benyttet dette Bygningsmaterial; og da der paa Oen Sylt, under Sandklit- 
terne, som flytte sig imod Öst, fremkomme plöiede Agre og Veie, der ere bedækkede 
af et lignende, men mindre mægtigt Lag, og som i dets Fortsættelse i Strandbredden 
ikke kan skjelnes fra Vandflodlaget paa andre Steder, saa slutter han deraf, at Ager- 
dyrkningen allerede fandt Sted, förend denne store Oversyömmelse bråd ind oyer 
Landet. i 
Den største Höide hvori Laget fandtes, er noget mere end 50 Fod over 
Havels nuværende Speil; men Iagttagelserne paa Amrom og ved Nissumfjorden bevise, 
at Vandets regelmæssige Stand dengang var henved 20 Fod håiere, end det nu er. 
Forfatteren gjör det sandsynligt at disse Mærker af en meget voldsom Over- 
svömmelse hidrøre fra den af romerske og græske Forfattere omtalte cimbriske Vand- 
flod, at den altsaa maa være indtruffen flere Aarhundreder får Christi Fødsel, og beviser 
af Jordbundens oprindelige Beskaffenhed, der overalt i det af Floden forstyrrede Land 
har höiere Strækninger, og af Jordskorpens Forstyrrelse, at Indvaanerne vel kunde frelse 
sig for Oversvömmelsen, men efter Vandfloden forefandt et til Agerdyrkning og Fæe- 
drivt uskikket Land, hvorved de altsaa bleve nödsagede til Udvandring. Tilsidst gjör 
Forfatteren opmærksom paa at denne üdelæggende Vandflod lettest kan forklares, naar 
man antager at den har været foraarsaget ved Gjennembrudet af den nuværende. Canal 
imellem England og Frankrig, et Resultat, hvortil ogsaa hollandske Geognoster ere 
komne ved Betragtningen af Rhinflodens forandrede Munding. 
Fra Selskabets Medlem Dr, Lund i Brasilien er i Aaret 1838. indkommet 
fvende Afhandlinger under den fælleds Titel Blik paa Brasiliens Dyreverden for den 
sidste Jordomvæltning, af hvilke den förste som Indledning indeholder almindelige Be- 
mærkninger over det store Antal Huler, henyed 90, som han har undersögt paa det 
indre Höiland af Brasilien. Det Jordlag, som meer eller mindre höit bedækker Hu- 
lernes Bund, eller ganske udfylder deres Rum, findes aldeles overeensstemmende med 
en uden for Hulerne allevegne udbredt, og saavel Sletterne og Dalene som de lavere 
Höie overtrækkende Dannelse, der i Almindelighed bestaaer af et 40 til 50 Fod mæg- 
tigt Lag af en sædvanligt råd grov Leer, som hverken viser horizontale eller masse- 
formige Afsondringer, — Dette Leerlag indeholder oftest Rullestene af Qvarts; enten 
