32 
Stenens Overflade i Hulerne er endvidere glat, ofte i den Grad, 
at den antager Glands; en Egenskab, som i Forbindelse med de afrundede 
Former, giver flere Partier i Hulerne ofte Lighed med Arbeider af 
stöbt Bronze. 
Antallet af de Huler, jeg hidtil har besøgt i Brasilien, belöber 
sig til 88. De her anførte Rjendetegn ere meer eller mindre fælleds for 
dem alle; og de tillade i mine Tanker ingen Tvivl om Maaden, hvorpaa 
de ere dannede. Man troer i disse Huler at gaae ved den klippefulde 
Bred af Havet, og see de af Bölgerne afglattede og forgnavede nögne 
Fjeldvægge. Oprindelsen er den samme, og man nödes til at henflytte 
Dannelsesperioden af disse Huler til hine Tider, hvor enten store Land- 
söer bedækkede alle disse, nu paa det térre staaende, Strækninger af 
Landet, eller hvor de samtlige endnu hvilede i Havets Skjød. Saameget 
er vist, at Filtreringen af Vandene gjennem Ralkstenens Sprækker 
langtfra ei er tilstrækkelig til at forklare disse Phænomener, især de 
dybe og dog blinde Huller, der ere indgnavede i Loftet. 
Alle disse Huler ere meer eller mindre fyldte med Jord. Denne 
Jords Udseende og Beskaffenhed kan jeg fritage mig for at beskrive, 
ved at give en kort Udsigt over de yngste Jorddannelser, der bedække 
Overfladen af Brasilien i disse Egne, thi det er de samme som forefindes 
i Hulerne. 
Sletterne, Dalene og de lavere Höie ere uden Forskjel over- 
trukne med et mægtigt Lag af låse Jordarter, af hvilket ikkun de 
höiere Bjergrygge rage frem. Dette Lag frembyder i Forbindelse 
med en vis Eensformighed, en ikke ubetydelig Mangfoldighed, der deels 
viser sig i dets underordnede Lag, deels i Fremtrædelsen af disse, uden 
en slig Afhængighed, ved Siden af hinanden. 
Den almindeligste Form, under hvilken disse Dannelser vise sig, 
er som et Lag af en råd, grov Leer, af 10 til 50 og flere Fods Mægtighed, 
i hvilket man hverken bemærker Spor til Schichtning eller andre Afson- 
