35 
dringer. Undertiden forfålger man dette Leerlag i betydelige Stræk- 
ninger, uden at iagttage mærkelige Indblandinger, men som oftest 
indeholder det, i större eller ringere Mængde, Rullestene af Qvarts, fra 
Størrelsen af et Duexg indtil af et Menneskehoved. Disse Rullestene 
ere snart omströede uden Orden i Massen, snart danne de mere eller 
mindre regelmæssige Lag. Indblandede imellem disse rullede Qvarts- 
stykker finder man, skjündt i langt ringere Mængde, ligeledes rullede 
Brudstykker af de övrige, her forekommende Bjergarter, ligesom det er 
af dette Jordlag, at man udvasker Guldet og Diamanterne. 
Under en anden og i Provindsen Minas hyppigere Form fore- 
kommer Qvartsen i disse Leerlag som skarpkantede Brudstykker, grup- 
perede sammen til at danne regelmæssige Lag af I til 14 Fods Mægtighed, 
og ofte af meget betydelig Udstrækning. Dette Gruuslag holder sig i 
forskjellig Dybde i Leeret, men naaer ofte Overfladen, og frembringer 
da de saa eiendommelige Gruus- campos, ubrugbare for Agerdyrkeren, 
men prydede med en særegen Vegetation. Mellem Qvartsen finder 
man, skjündt i meget ringe Mængde, Brudstykker af andre Bjergarter, 
især af Jernsteen*). 
*) Oprindelsen til disse Gruuslag var mig længe en Gaade, indtil nærmere Under- 
sögelser af Forholdene i Hovedkjæden oplyste mig om denne Gjenstand. Man 
bemærker heri, som et af de vigtigste Led i denne Kjædes Sammensætning, meget 
mægtige Led af Talkskifer med talrige Gange og uuderordnede Lag af Qvarts. 
Denne Talkskifer befinder sig paa de fleste Steder, og indtil betydelige Dybder i 
en saa overordentlig Grad af Decomposition, at den lader sig ælte mellem Fingrene 
som Leer, og dens Qvartslag smuldrer hen ved Beröring i större og mindre skarp- 
kantede Brudstykker. Undersöger man Diluvionslagene om Foden af denne Bjerg- 
kjæde, da seer man den råde homogene Leer her forvandlet til en Masse, sammensat 
af lutter Stykker af Talkskifer, hvis Lag derfor ligge i alle Retninger, samt inde- 
holdende de samme Gruuslag, men mere regelmæssigen ordnede, saa at de ofte 
synes sammenhængende Qvartslag. At denne Talkskifer befinder sig paa et secon- 
dairt Leie, beviser dens uordentlige Schichtning, og forfolger man den i sin Ud- 
bredning fra Foden af Bjergkjæden, kan man paa mangfoldige Punkter overbevise 
sig om dens gradvise Overgang i, og Forvandling til den almindelige rode Leer 
med sine Gruuslag 5 
Vid. Sel. naturvid. og mathem. Afh. VIII Deel. E 
