97 N 
Frembringelse af Drypsteendannelsen, og de söile- eller bladformige 
Frembringelser, der snart som Stalaktiter hænge ned fra Loftet og 
beklæde Væggene i de mangfoldigste, phantastiske og ofte ubeskrivelig 
skjönne Former, deels som Stalagmiter hæve sig liig umaadelige Söiler 
eller Regler fra Gulvet af Hulerne. Den uden Sammenligning langt 
störste Deel af disse, hvad Massen angaaer, hidleder sin Dannelse 
fra Tider, der gik forud for Indbringelsen af Jordlaget; thi dette har 
leiret sig som om deres Fod, som det udenfor Hulerne har leiret sig om 
de ældre Bjerge. En uendelig langt ringere Deel har dannet sig efter 
samme, og denne Dannelse vedbliver endnu hver Dag, den fortsætter 
sig under Iagttagerens Öine. 
Stalagmitskorpen, der bedækker Overfladen af Jordlaget, maa deri- 
mod have dannet sig sildigere. Til dens Dannelse have forskjellige Aarsager 
bidraget, hvilke det er af störste Vigtighed at skjelne fra hinanden, for 
at bestemme Alderen af de organiske Levninger, der findes under denne 
Skorpe. 
Jeg har i den anførte Afhandling efterviist, at Dannelsen af de 
süile- og bladformige Drypsteensfrembringelser er Virkningen af en 
langsom Proces. Gaaer Drypningen hurtigere for sig, da opveier den afri- 
vende Virkning af Draabens Fald den tilsættende, og Stalagmitblokken 
udhules under Drypningsstedet istedetfor at voxe. 
Det af Stalagmitblokken nedrindende kalkholdige Vand ansamler 
sig i de förste Fordybninger, det forefinder ved sammes Fod. Her, og 
paa sin Vei derhen, afsætter det efterhaanden sin Kalk, og saaledes 
opstaaer om Stalagmitblokkens Fod og i dens nærmeste Fordybninger 
en Skorpe, paa hvis Forögelse Vandet vedbliver at arbeide, indtil For- 
dybningens Udfyldning afleder dets Vei til de næste Fordybninger. 
Stænkene af de paa Stalagmitsöilen faldende Draaber bidrage fra deres 
Side ligeledes til Dannelsen af en slig Skorpe paa Gulvet omkring Söilen, 
og man erkjender denne lettelig paa de utallige smaae Ujevnheder, ofte med 
