38 
blanke Chrystalflader, af dens Overflade, hvilke give Gjenstandene, de 
overtrække, et oversukkret Udseende, og ofte frembringe de ziirligste 
Dannelser. ' 
Den, der besöger Hulerne for at beundre Skjönheden af deres 
phantastiske Draperier, dvæler gjerne ved Dannelserne af den Natur, 
jeg her omtaler. For Zoologen have de mindre Interesse; thi Gjen- 
standene, de indeslutte, ere som oftest af en meget ny Oprindelse. Jeg 
har i slig Stalagmitskorpe, og som Rjerne i disse “Confetti”, fundet de 
friske Knokler af nulevende Dyr, Conchylier, ja selv et Stykke Trækul, 
sandsynligviis fra Besög af de Vilde. Ei sjeldent griber man saa at 
sige Naturen i Gjerningen i disse Incrusteringer, i det af en Hob paa 
Gulvet liggende Smaaknokler nogle ere aldeles begravede og omgivne 
af denne Skorpe, medens andre stikke frem af samme, og andre endnu 
ligge urörte, ventende paa en Indhyldning, der vil unddrage dem vort 
Blik, for maaskee at opbevare dem for kommende Slægter. 
Da denne Dannelse hidrörer fra Virksomheder, som daglig finde 
Sted paa Jordens Overflade, nemlig fra Infiltrationen af Regnvandet 
gjennem Kalkstenens Ridser, er der ingen Grund til at antage, at den 
ei skulde have gaaet for sig i Tidsrummet, der gik forud for Indbrin- 
gelsen af Jordlaget i Hulerne, og Erfaring har overbeviist mig om, at 
det virkelig er Tilfældet. Jeg har oftere havt Leilighed til at iagttage 
under Jordlaget en slig skorpeformig Udbredning fra Stalagmitsöilernes 
Fod, med Dannelse af de zürlige bækkenformige Incrusteringer, som ere 
bekjendte her i Landet under Navnet: pias (Dübebækkener). 
Uafhængig af denne Dannelsesmaade af Gulvets Stalagmitskorpe 
har man ofte Leilighed til at iagttage en anden, mere umiddelbar. I de 
fleste Huler seer man, i det mindste i Regntiden, paa et eller andet 
Sted Vandet at dryppe ned paa Gulvet og danne mindre eller större 
Bækkener. Paa Bunden af disse, samt om deres Rand, gjentage sig nu 
