209 
klar, og antager først ved en meget stærk Concentration en svag Ind- 
blanding af bruunt; og denne inddampede Vædske gav saavel med 
Platinchlorid som med salpetersyret Sölvoxid kun en höist ubetydelig 
Uklarhed. Ved Inddampning paa en Ovn gav hiin Vædske for sig en 
utydelig krystalliseret, brunligguul Masse, som ei antydede nogen bety- 
delig Destruction. 
Sættes stærk Salpetersyre til Oplösningen, för eller efter Tilfüi- 
ningen af Sölviltesaltet, saa bliver den ved Tilstedeværelse af dette meer og 
meer uklar ganske som af Chlorsölv; dette skeer endnu hurtigere og stærkere 
ved Opvarmning med Salpetersyre. Sættes Salpetersyre til den ved 
Opvarmning med salpetersyret Sölvoxid rådligbruunt meget stærkt far- 
vede Oplåsning, saa bliver den atter ufarvet og giver meget rigeligt en 
Udskilling som af Chlorsölv. — Saltsyre, sat ene til Oplösningen syntes 
ikke at bevirke nogen Forandring. Den vel udvadskede, törrede Salt- 
masse gav ved den törre Destillation, men först ved stærk Hede, et meget 
rigeligt, hvidt, saltagtigt Sublimat (Salmiak) og et ufarvet Destillat, 
samt et kulagtigt Residuum, som bragt hedt i Luften bortbrendte til 
Platin. 
Med Acetone gav det vel udvadskede Salt, selv ved Kogning, kun 
en yderst svagt, guulagtigt farvet Vædske. I den ikke udvadskede (altsaa 
salmiakholdige Tilstand ) derimod optoges Saltet ved Rogning i temmelig 
rigelig Mengde til en stærkt guulfarvet Vædske. 
Blandt andet ved hiint Forhold med Sölvsaltet og Platinchloridet, 
som antyder at Chlor og Ammoniak ere bundne gandske paa den for 
organiske Stoffer egne Maade, fortjener vistnok dette Salt en nüiagtig 
Undersøgelse, som jeg derfor og snarest muelig agter at udføre. 
Skjöndt Udseendet m. m. ved det Salt, som havde udskilt sig 
under Destilleringen af den fra det fårste Salt ved Filtrering skilte Vædske, 
_kunde give den Mening, at det i det væsentlige var eens med dette, saa 
er saadant dog ikke Tilfældet. Thi det oplåste sig fuldstændigt ved 
Vid. Sel. naturvid. og mathem. Afh. VIII Deel. D 
