220 
der danner Vandskjellet mellem Floderne Paraopeba og Rio das Velhas, 
eller, med andre Ord, den vestlige Halvdeel af Rio das Velhas’s Floddal. 
Denne Bjergryg bestaaer i den störste Deel af sin Udstrækning af 
Kalksteen. Da jeg paa mine senere Reiser har havt Leilighed til at undersöge 
denne Bjergdannelse paa en Mængde nye Punkter og under meget tydelige 
Forholde, seer jeg mig nu istand til med mere Sikkerhed at bestemme dens 
Alder, som tidligere Undersøgelser havde ladet mig miskjende*). 
Fölgende korte Charakteristik af denne Ralksteen vil ikke lade 
nogen Tvivl om, at den henhörer til den ældste Flötsdannelse, og at 
den stemmer paa det fuldkomneste med de Underdannelser af samme, 
der i Tydskland ere bekjendte under Navn af “Zechstein” og “Höhlen- 
kalkstein.” Den er af en blaalig, snart mörkere, snart lysere Farve, af 
fiinkornet chrystallinisk Textur, der gaaer over i det tætte, i Bruddet ofte 
noget splintret. Den er udmærket tydeligen schichtet i horizontale Lag af 
forskjellig Tykkelse, fra nogle Tommer til flere Fod. Den danner Banker 
af meget betydelig Mæpgtighed, og synes udbredt over den störste Deel 
af det indre Brasilien. 
Overfladen af denne Kalksteen frembyder meget ofte en besyn- 
derlig Art af Ujævnheder, der bestaae i smaae, paa det tætteste til 
hinanden trængte, jævnt afrundede Fordybninger, som grændse til hinanden 
med skarpt fremtrædende Rande. Disse Ujævaheder ere af een til tre 
+) Den fuldkomne Mangel i disse Egne af den store Steenkul-Sandsteenformation gjör 
det overmaade vanskeligt at trække Grændserne mellem Dannelserne af Overgangs- 
og Flötsperioderne i denne Deel af Brasilien. Umiddelbart paa de guldholdige Lag 
af Overgangsdannelsen, der sammensætte Hovedkjæden af Centralbrasiliens Bjerg- 
system, hviler en Kalksteen, som jeg nödes til at henføre til samme geologiske 
Hovedperiode. Mellem denne Kalksteen og den store Dannelse, der udgjör Gjen- 
standen for nærværende Betragtninger, har jeg ei scet mig istand til at trække nogen 
bestemt Grændse, og jeg lod mig heraf forlede til at henføre hele denne Dannelse 
til Overgangsperioden. Men da jeg seer, at denne samme Vanskelighed, der gjen- 
tager sig i andre Lande, ei har afholdt fra at henfôre de med den brasilianske 
Hulekalk beslægtede Dannelser til Flötsperioden, i hvilken unægtelig alle dens Cha- 
rakterer anvise den sin Plads, har jeg ei taget i Betænkning at folge dette Exempel. 
