284 
fragaaer den mindre, lysere, rödlige Art, ligeledes med hvide Fortiender, 
for hvilken jeg da forestaaer Navnet Cavia rufescens*). 
Det næste Punkt, jeg sögte at afgjöre, var: til hvilken af disse 
tvende Arter den af de classiske Forfattere for Paraguai beskrevne Aperea 
henhörer. Azzara’s Beskrivelse lader neppe nogen Tvivl om, at han 
har havt den större Art for sig, da han giver den en Længde af 11 
Tommer, en mörk Grundfarve og en hvid Bug. Rengger angiver vel 
kun 10 Tommer, men selv dette Maal er for. stort for den mindre Art, 
og sandsynligen har han havt et ei fuldkommen udvoxet Individ af den 
större Art for sis. De Træk, han anfører af Craniets Bygning, passe 
Størstedelen paa den större Art og udelukke den mindre**). 
+) Hovedforskjellighederne i Beenbygningen mellem disse to Arter ere fülgende: Hos 
C. aperea er Snuden længere og spidsere, Mjerneskallen mere hvælvet over Is- 
benene, Næsebenenes bagre Rand danner en- Vinkel, medens den hos €. rufescens 
danner en lige Tverlinie, Skæretænderne ere mindre buede, Baghovedet stiger fra 
Grundbenet lidet i Veiret, medens det hos ©. rufescens helder skraa opad bagtil, Bag. 
hovedets Aabning er bredere end høi, medens den hos €. rufescens er höiere end bred. 
Hos ©. aperea rykker Aagbenet fortil længere frem, saa at den kun ved et 0,00% 
smalt Belte adskilles fra Randen af foramen infraorbitale, medens hos den mindre, 
©. rufescens, denne Afstand er 0,004; ogsaa indkiler den sig hos ©. aperea afrundet, 
medens den hos €. rufescens lober ud i en skarp Vinkel. Tindingbenets Aagbue- 
fortsættelse rykker hos ©. aperea ei saa langt frem, ender fortil afrundet, og lader 
nedentil en smalere Strimmel af Aag benet ubedækket. Vingefortsættelserne af Kile- 
benet ere hos C. aperea bagtil næsten lodret afskaarne og ere langt fra at naae 
Pauken, medens de hos ©. rufescens lobe bagtil ud i en horizontal Spids, der 
nærmer sig mere til Pauken, Foramen lacerum anticum er hos ©. rufescens större 
og strækker sig længere fortil, derimod er den bagre Deel af Ganen, der dannes 
af Ganebenene, smalere, og foramen incisivum kortere. Kindtændernes Tveraxe 
staaer hos ©. rufescens lodret paa Hovedets Længdeaxe; hos C. aperea derimod 
danner den med samme en fortil spids, bagtil stump, Vinkel; endelig ere hos denne 
sidste Rindtenderne bredere. I de övrige Dele af Skelettet ere Forskjellighederne 
mindre iöinefaldende, men dog i flere Knokler meget bestemt udtrykte. Saaledes 
er Overarmbenet hos C. aperea oventil mindre sammentrykt, Knoen ved indre Side 
af nedre Ledhoved er svagere, Tridsen bredere ovenfra nedad, og dens indre Kant 
stærkere fremspringende nedad; paa Skinnebenet fortsætter sig Rammen paa den 
forreste Flade længere nedad, saa at Knoklen nedentil er mere sammentrykt o.s. v. 
++) Navnligen den lodrette Reisning af Baghovedets bagre Decl, Formen af Baghovedets 
Aabning, samt Hjerneskallens Hvælving. Derimod löbe Næsebenene, paa mine 
Exemplarer, ei bagtil ud i en Spids, som han angiver for sin Aperea, hvilket 
tvertimod er Tilfældet med den mindre Art. Rengger viser ved Sammenligning af 
Cranierne, at Cavia Cobaia er en fra C. apcrea forskjellig Art. Af de Træk, han 
