504 
Former overhovedet ikke vare nær saa bestemte, som hos hiin Art. Dog 
var Tilstedeværelsen af seröse Sække mellem Aandesækken og Skallen 
ikke vanskelig at eftervise. Tverspalten ligger hos S. zonaria, som alle- 
rede Pallas og senere Chamisso nåiagtigen have beskrevet og afbildet, ikke 
ved den ene Ende, men i nogen Frastand derfra, og dannes af to 
faste Læber, henhørende til Skallen. Fra denne Spalte föres man, 
ligesom hos S. cordiformis, ind igjennem en Ringfold af Aandesækken, 
med en Snöremuskel (d e f) paa den frie Rand. Kun er den paa Bug- 
siden liggende Læbe af denne Fold (ec) höiere end den modsatte Læbe (y). 
Böilemusklerne (a, b) ere meget tydelige og store. Den lille Aabning af 
Aandesækken har, som ligeledes allerede Pallas har angivet (pag. 27), en 
Klap (9), der ogsaa næsten har samme Bygning som hos S. cordiformis. 
Aandemusklernes Antal (k, k, k) er det samme; men de fire Par ere 
sammenhængende paa den brede Flade, hvor Gjellekrydset sidder. Det 
aflange Organ (t) faldt strax i Oinene. Det laae tættere op til Hjernen og 
bedækkede den med sin bageste Ende. Gjellens Leie (/) var omtrent 
det samme, saavelsom Rygfoldernes (m), kun at disse ikke naaede heelt 
op til Hjertet, men vare forbundne dermed ved en strengformet (v) ved 
Kjernen udvidet Deel (w). Kjernen (x) var grynet paa störste Delen af 
sin Overflade, hvilket hidrörte fra Leverens Smaalapper. Paa Aande- 
sækkens Væg ved den bageste Muskel (ved p) sad fire stilkede, paa to, 
tre Steder indsnörede Legemer, udentvivl de samme, som Chamisso har 
beskrevet som Fostre (pag. 15). 
§ 3. 
I Bestemmelsen af “for og bag”, “överst og nederst”, “Ryg og 
Bug” hersker der med Hensyn til Salperne en Uenighed mellem de for- 
skjellige Forfattere, der i höi Grad er forvildende ved Læsningen af 
deres Skrifter. 
