508 
folderne den nederste; men deraf fölger vist ingenlunde, at hiin tillige 
bör ansees for Rygflade, denne for Bugflade. Hos de lavere Dyr er det 
engang for alle blevet vedtaget at kalde den Flade Bugflade, hvorpaa 
Nervernes Centraldeel ligger, Rygflade den modvendte, hvorpaa Fostret 
ogsaa i Reglen sidst lukkes under sin Udvikling. Bugfladens Characteer 
troer jeg ifölge heraf er angivet tydelig ved Hjernens Efterviisning, og 
Rygfladens vil ikke mindre tydelig vorde efterviist i det Fölgende. Jeg 
tager derfor ikke i Betænkning at kalde den brede Flade, hvorpaa Hjernen 
ligger og hvorpaa Gjellekrydset er fæstet (Fig.5), “Bugfladen”, den mod- 
satte “Rygfladen”, altsaa overeensstemmende med Cuvier og imod Meyen. 
B. 
Organerne for de dyriske Livsyttringer. 
§ 4. 
Nervesystemet. 
Det i Fig.5 og 8 med u betegnede Organ er allerede i den 
forrige $ blevet angivet som Hjerne. Det ligger paa det meest fordybede 
Sted af Bugfladens Middeldeel, eller rettere netop paa det Sted af Skallens 
Indside, der staaer allermeest ind i Aandehulen. Ved at betragte det 
under omtrent 8 Ganges Forstörrelse (Fig. 10) vil man vist heller ikke 
have nogen Tvivl om at antage det for at være Nervesystemets Central- 
organ. Det var omtrent 3“ bredt og 1 langt. Dets Middeldeel bestod 
af to runde Ganglier, hvoraf det forreste var noget större, omtrent 4 
i Gjennemsnit og, seet fra Aandehulen af, dækkede det bageste. Begge 
Ganglier vare faste og uigjennemsigtige. Ved stærkere Tryk viste deres 
Indhold sig under Mikroskopet som en kornet Masse. 
Til hver Side af denne fastere Middeldeel sad en halvmaaneformig, 
eller maaskee rettere en Sformig krummet Sidedeel. Denne havde en 
