315 
drætsbevægelserne blive altsaa Stedforandringsbevægelser, og Salpernes 
Aandemuskler ere tillige deres eneste Redskaber til Stedforandringen. 
Ifélge heraf vil det være uundgaaeligt at beskrive Aandedræts- 
veiene og A andedrætsbevægelserne sammen med Locomotionsmechanismen. 
Siden Cuvier er det blevet en almindelig Antagelse, at Salpe-. 
legemet bestaaer af to Hinder, en ydre og enindre. Det er imidlertid vist, 
at indenfor Skallen ligge flere Hinder, i Brystkassen navnligen to foruden 
Aandesækken. Mau kan paa S. cordiformis og zonaria sce dem alle 
tre udvendigfra. Paa Fig. 5 f. Ex. sees Aandesækken tydelig nok betegnet 
ved Aandemusklerne (kkkk), der beklæde den umiddelbart. Men man 
seer lige saa tydeligt et Rum paa hver Side udenom disse Muskler og 
indenfor Skallen, altsaa mellem Aandesækken og Skallen (yp—qq). Endnu 
tydeligere sees disse Rum paa et Tvergjennemsnit (Fig. 7—pp, qq). Tages 
Dyret ofte op af Vædsken, hvori det gjemmes, saa træder almindeligviis 
Luft ind i Aandesækken, men af og til slipper Luften ogsaa ind i disse 
Rum, formodentlig ved en lille Sönderrivelse. Man kan da lade Luft- 
boblen stige op og ned i disse Siderum, og derved faae en tydelig Fore- 
stilling om deres Vidde og Udstrækning. Klipper man et af disse Siderum 
op, saa træffer man dets Vægge sölvmorglindsende, og man overbeviser 
sig meget let om, at denne Glands hidrörer fra en selvstendig Hinde, 
der udad sidder paa Skallen, indad paa Aandemusklerne og i disses 
Mellemrum paa Aandesækkens Udside. Et Stykke af denne Hinde bragtes 
under 240 Ganges Forstårrelse, og min Overraskelse var ikke ringe, da 
den gav mig et Billede, ligt det i Fig. 44. At jeg her havde med en 
serös Sek at gjére, havde jeg fra forst af antaget; at de seröse Sække 
have samme Pladebeklædning hos de lavere Dyr, som man i senere. Tid 
har opdaget at de have hos de höiere, kunde vel heller ikke være saa 
paafaldende, skjöndt jeg ikke erindrer at Nogen allerede har angivet det, 
men at denne mikroskopiske Bygning endnu skulde være saa overordenlig 
tydelig hos et Dyr, der sikkerligen har ligget over Aar og Dag i Viinaand, 
Vid. Sel. naturvid, og mathem. Afh. VIII Deel. Rr 
