517 
Skallen har flere Aabninger, der före ind i Brysthindesækken. To af 
disse ere synlige paa Fig. 18 (n, 0), men ved Siden af hver af disse findes 
endnu to andre, der ikke sees uden ved en vis Forandring i Skallens 
Stilling, og desuden een omtrent midt i Rygfladens Middellinie. De fandtes 
paa alle mine Exemplarer og meget regelmæssigen paa samme Sted. 
Om deres egenlige Betydning, som for Resten allerede Chamisso har 
udfundet , vil Talen først kunne blive i en senere $; her gjelder det at 
bestemme deres Indflydelse paa Respirationsmechanismen. Det synes at 
være aabenbart, at hvergang Aandesækken trækker sig sammen, maa Hav- 
vandet kunne trænge ind gjennem disse Aabninger i Brysthindesækkene, 
og man skulde næsten formode, at dette vilde være til stor Ulempe for 
Aandedrættet; men denne Ulempe afvendes formodentlig ved Aande- 
musklernes Elasticitet, idet nemlig Aandesækken under Indaandingen 
ingenlunde forholder sig slap, men meget mere kraftigen udvides, 
Vandet altsaa for hver Indaanding atter kan stödes ud af disse Aabninger, 
og Skallen under hele Aandedrættet forholde sig ganske rolig. Tagt- 
tagelser paa levende Dyr maae bestemme, hvorvidt disse Slutninger for- 
holde sig rigtige; kun at man ikke, ved Skallens fuldkomne Gjennemsig- 
tighed, tager Aandesækkens Bevægelser for selve Skallens. 
Det staaer nu tilbage at undersöge, hvad Vei Vandet strömmer 
igjennem Aandesækken. Skjöndt nemlig de Allerfleste ere enige om dette 
Punct, nemlig deri, at Vandet træder ind gjennem Spaltaabningen og ud af 
den mindre Aabning ved Rjerneenden, saa har dog for nylig Lesson (p. 262) 
netop paastaaet det Modsatte og derfor kaldt hiin “ouverture expirante,” 
denne ouverture aspirante.” Andre, f. Ex. Meyen (pag. 581), angive at 
Vandet meget ofte skifteviis træder ind eller ud af begge Aabninger. At 
dog hos de to af mig undersögte Arter Strömningen er meget bestemt 
fra Spaltaabningen til den mindre Aabning, altsaa modsat den af Lesson an- 
givne, troer jeg at Anatomien kan bestemme med høi Grad af Vished. 
Ved Spaltaabningen har man allerede seet, at saavel hos S. cordi- 
