321 
Alligevel synes Tilstedeværelsen af en saadan Klap med en egen 
saare uddannet Muskulatur at være sjelden hos Salperne. Cuvier, der 
dog undersögte ikke faa Arter, siger udtrykkelig om denne Aabning, 
at den ingen Klap har (p. 8); og Chamisso angiver den kun ved $, z0- 
naria, hvor allerede Pallas kjendte den saa godt. Besynderligt er det 
især, at endnu Meyen saa bestemt kan udtale om Salperne i Alminde- 
lighed (pag. 380): “Die hintere Oeffnung hat keine Valvel.” 
Hvor sikkert jeg altsaa end anseer det for at være, at netop 
hos de to af mig iagttagne Salpearter Gjennemströmningen af Vandet altid 
skeer i een og samme Retning, tår det, efter de hidtil om andre Salper 
gjorte Angivelser, dog ikke paastaaes at gjelde for Salperne i Alminde- 
lighed; og naar det ikke er afyjort om alle Salper, at Aabningen fjernest 
fra Rjernen altid er Indgangen, den modsatte Udgangen for Vandet, saa tår 
man ikke heller ubetinget kalde hiin den forreste, denne den bageste Aabning. 
Kun hos S. cordiformis og zonaria er der ingen Tvivl desangaaende; thi at 
Dyret under Vandets Udstödelse af Aandesækken altid selv maa stödes i en 
modsat Retning, at altsaa Udgangen altid maa vende bagud, er saa simpel en 
Fölge af Mechaniken, at den kun behöver at paapeges. — Afvexling i 
Aandesækkens Sammentrækning og Udvidelse, i Udaanding og Indaanding, 
og endelig i hele Legemets active og passive Fremskriden er allerede af 
Forskäl (pag. 113) passende bleven kaldt Systole og Diastole. 
C. 
Erneringsyttringerne. 
§ 7. 
Gjellen, Rygfolderne, Hjertet og Fordéielsesredskaberne. 
Naar jeg omhandler alle disse vigtige Organer i een §, vil man 
letteligen gjette, at Grunden kun ligger i de faa nye Iagttagelser, mine 
Spiritusexemplarer have tilladt mig at gjére om dem. 
Vid. Sel. naturvid. og mathem, Afh. VIII Deel. Ss 
