327 
“Alles dieses zeigt, dass eine gleichartige ungekörnte Substanz 
gleichfalls eines höhern Lebens fähig ist, und sich nicht nur vegetativ 
verhält. ‘Im Innern der Salpensubstanz entwickeln sich die Muskeln, und 
an andern Stellen, den Ovarien, wachsen die Eier aus dieser gleichartigen 
Substanz hervor, die sich dann nach einem ganz eigenen Typus, dem der 
höhern Thiere ähnlich entwickeln” (pag 375). 
Sammesteds (pag. 568) siger Meyen fremdeles: “Sind diese Thiere 
erst im Weingeiste aufgehoben, so ist über ihre Struktur alle feinere Unter- 
suchung ohne Erfolg.” Jeg haaber imidlertid allerede ovenfor (pag. 513) 
at have viist det Modsatte angaaende den finere Bygning af hine seröse 
Sække. Jeg vil hertil for det Förste korteligen angive, at ogsaa Aande- 
sækken har en ganske lignende Pladebeklædning. Det er netop et Stykke 
af den, der er afbildet Fig. 14. Den eneste Forskjel mellem denne og 
den af de seröse Hinder synes at være, at Stoffet omkring Rjernen er 
noget mörkere, og at deri især findes en 8—9 större, mörkere Korn, 
der ofte ere stillede i en Kreds omkring Rjernen. 
Dernæst kan jeg ligeledes angive, at Cellevævet hos Salperne 
endnu paa Spiritusexemplarer sees overmaade tydeligt under Mikroskopet 
at bestaae af snoede Traade, netop som dette allerede er kjendt hos höiere 
Dyr. Imellem Traadene findes ikke faa Urceller af forskjellig Störrelse 
mellem 0,005 og 0,012”, alle med flere overmaade tydelige Kjerner. 
Deres Betydning vil jeg ikke paatage mig at bestemme. 
Men endelig kommer jeg til at omtale Musklernes finere Bygning, 
de Organer, om hvilke Meyen har givet den ovenanförte poetiske Frem- 
stilling. ' 
Salpernes Muskler blive, som bekjendt, meget mårke ved at ligge 
i Viinaand; men, langtfra at deres indre Bygning derved skulde blive 
utydelig, forholder det sig netop: omvendt. Pallas angiver allerede om 
Musklerne i Salpa zonaria: “has zonas ad mieroscopium e fibris planis, 
levissimis, parallelis, secundum zonæ longitudinem positis, velut in apo- 
