3354 
smalle Rygfolder repræsenterede ved en meget mörk, knæbåiet Deel, 
der i sin Böining — staaer i Forbindelse med Röret. 
Den store Ulighed, der aabenbart finder Sted mellem Salpefostret 
og Moderdyret, ligger först og fremmest deri, at Legemet, istedetfor at 
være nedtrykt mellem Bug og Rygflade, er stærkt sammenklemt mellem 
de to Sideflader. Det vilde derfor heller ikke lykkes mig at faae noget 
paa en Sideflade opklippet Foster til at ligge udspilet i den Stilling, 
hvori Moderdyret er afbildet (Fig. 8) eller S. zonaria (Fig. 18), og for 
nöiere at besee de indre Dele, blev det nödvendigt at benytte det gjen- 
nemgaaendeLys. (See Fig. 27 ved 16 Ganges Forstörrelse. Tegningen 
er i flere Henseender nöiagtigere end den i Bruddet af Rjeden, Fig. 26—r). 
At Rjernen — eller rettere Fordöielseshulen — ikke ligger i en kegle- 
formig Deel af Skallen, staaer vel idetmindste tildeels i Forbindelse med 
Manglen paa Fosterkjede, hvorved Keglen formeentlig faaer sin Form. 
Mere paafaldende er det, at Indgangsaabningen ikke findes i Legemets 
ene Ende, men i nogen Frastand derfra, omtrent som hos S. zonaria, og 
endnu besynderligere er det maaskee, at de sex Aandemuskler (kkk) ikke 
have den fjerneste Lighed med dem hos Moderdyret, snarere med dem 
hos S. zonaria, kun at de ere endnu smallere og længere, og alle for- 
enede fra begge Sider paa Bugfladens Middellinie, hvilket hos S. zonaria 
dog kun er Tilfældet med de 4 Par (see Fig. 18). Ved Indgangen (e) 
seer man ikke alene Böilemusklerne (f), men ogsaa Ringfolden med dens 
Snöremuskel (q). 
Letteligen erkjender man allerede hos Fostret det samme For- 
hold mellem de indre Hinder som hos Moderdyret og hos S. zonaria 
(Pag. 515). Udenom Aandesækken kjendes navnligen saavel den seröse 
Sæk som og den egne Sæk om Fordüielsesredskaberne. Er man först 
fuldkommen orienteret i de unægtelig meget afvigende Former, saa er- 
kjender man ogsaa omsider, foruden de allerede omtalte Organer, det 
aflange Organ (i) liggende paa den forholdsmæssig meret store Hierne. 
