596 
maadig Forstörrelse (som i Fig. 26 ved r), faaer man Öie paa dem under 
Röret. Man erkjender flere Strenge, tilsyneladende flettede uordenlig i 
hverandre. Tildeels ere de gjerne blevne overrevne ved Fosterkjedens 
Sünderrivelse. Paa flere Steder ere de fortykkede, og disse tykkere 
Steder faae altid eu mörk Tverlinie. 
At hitte Rede i disse smaa Strenge, der saa konstigen ere flettede 
i hverandre og ligge saa tæt sammenpakkede, dybt skjulte i Fosterkjedens 
Midte, kunde, især da hele Arbeidet maatte skee under Mikroskopet, ikke 
lykkes uden efter mange vedholdende Forsög; men efterat Knuden var 
löst, faldt Vanskeligheden for allerstörste Delen bort. 
Hvert Foster i Rjeden har paa sin Rygflade tre Strenge (see 
Fig. 27) en övre (r), en nedre (s) og en midterste (t). De to fürstnævnte 
bestaae af en Stilk og tre Grene, den sidstnævnte kun af to Grene. — 
Af hines tre Grene ere de to noget længere (u, v—a, y), skjöndt ikke 
ganske lige lange, den tredie derimod (w—z) kortere, og denne træder 
altid frem som en Sidegreen tæt ved Stilkens Spaltning. — Den midterste 
Strengs to Grene maae begge kaldes korte i Forhold til de andre Strenges. 
De vige strax fra hverandre, den ene (æ) opad, den anden (6) nedad. 
Denne midterste Streng vil i det Fölgende undertiden benævnes Gaffel- 
strengen. 
Enden af disse otte Grene er lidt opsvulmet og skarpt afskaaren, 
saa at den paa Snitfladen tager sig ud som en temmelig bred, rund 
mårk Plade. 
Alle Bindestrengene ligge, medens Fosterkjeden er heel, meget 
tæt til Rygfladen: Den överste Streng er fastheftet tæt ovenfor Röret og 
stiger ned tæt paa venstre Side af dettes stilkede Forlængelse til Foster- 
legemet (Fig. 28—r). Den nederste Streng stiger opad, men paa den mod- 
satte (höire) Side afRygfladen (see Fig. 29). Saaledes komme disse Strenge 
ikke til at stôde an imod hinanden indbyrdes, men mod tilsvarende Strenge 
