38 
aabning (Fig. 29—n, n), hvis Betydning er mig aldeles uklar. — De runde 
Plader, hvormed Strengene stöde til hverandre, vise sig meget mörkere ved 
det gjennemgaaende Lys; men jeg kan ikke angive, om de bestaae af et 
ganske forskjelligt Stof. Randen omkring Pladerne forekom mig engang 
i Begyndelsen af disse Undersögelser under 210 Ganges Forstörrelse at 
vere kamformigen besat med en Krands af Tænder eller Börster, saa at 
Forbindelsen vilde være, hvad Anatomien kalder en Sutur; senere har 
dette Udseende aldeles tabt sig, og jeg maa derfor selv kalde Tagtta- 
gelsens Rigtighed i Tvivl. Vist er det, at Forbindelsen er temmelig fast; 
saa at Strengene ofte rive lettere over tæt ved deres Spaltning i de tre 
Grene, paa hvilket Sted de eré tyndest, end gaae fra hverandre paa 
Foreningsstedet. 
§ 12. 
Fostrene af Fjedens andet og tredie Sæt og Stamrår. 
Alle ovenstaaende Iagttagelser af Salpekjedens Fostre ere hentede 
fra dem i det förste Sæt. Förend vi anstille videre Betragtninger herover, 
vil det være hensigtsmæssigt at undersoge, hvorvidt de ogsaa gjelde for 
Fostrene i de to andre Sæt. 
Sammenligner man Fostrene af det andet Sæt med dem af det 
förste (Kjernefladerne Fig. 24—4 A'; Bugfladerne Fig. 24 men især Fig. 
26—B‘B‘), saa vil Forskjellen ikke findes större, end at man jo med 
Lethed kan gjenkjende alle de samme Dele. Den bestaaer især deri, at 
Röret (h‘) er meget större; at Indgangsaabningen (é) er mere rund, aaben 
og tragtagtig fremstaaende; at Skallen er mere hævet op (d af den un- 
derliggende Hjerne og det aflange Organ (hvilke Organer tilsammen i det 
Fölgende ville blive kaldte Ruglen), og endelig at hele Bugfladen er udhulet 
mellem disse to Organer og Udgangsklappen (9. 
Paa det tredie Sæt er Uligheden langt större, men dog kun be- 
