340 
to Svulster eller Knopper svare til Kugle- og Kjernestykkerne af det 
tredie Sæts Fostre. 
Fölge vi disse Knopper endnu længere i deres Rækker ud paa 
Stamröret (Fig. 26 fra x til y), saa finde vi det besynderlige Forhold 
at indtræde, at de rykke længere fra hverandre, saa at omsider Afstanden 
mellem Kjernestykkerne og hver af Kuglestykkerne udgjör 2 af hele 
Stamrörets Omfang. Dertil kommer endnu en fjerde Række netop mod- 
sat Kjernestykkernes Knopper, saa at hele Stamröret tilsidst faaer fire 
Længderader Knopper i omtrent lige indbyrdes Afstande, og derved 
faaer Stamröret fire Kanter (see Fig. 26—:). 
Ved at fölge langs Fosterkjeden fra dens férste Sæt til Stamröret, 
er det tydeligt nok, at vi fra de meest uddannede Salpefostre ere komne 
til de meest ufuldkomne. En anatomisk Sammenligning af denne Række- 
fölge maatte altsaa kunne angive disse Salpefostres hele Udviklingshistorie, 
og et Forség herpaa kunde jeg ikke undlade at gjøre. For de egenlige 
tre Set Fostre gik det ogsaa ret let, iser da Fostrenes Antal var saa 
stort; men uheldigviis skulde alle de vigtigste Spörgsmaal netop have 
deres Besvarelse paa Overgangsstedet mellem det tredie Sæt og Stam- 
roret (Fig. 26 ved x), altsaa paa en meget kort Strækning og ved Rjedens 
voldsomste Dreining. Derved gjordes Undersögelsen ganske overordenlig 
vanskelig, og jeg vil heller strax forud indrömme, at Forsøget ingenlunde 
kan siges at være lykkedes paa en tilfredsstillende Maade. 
§. 15. 
Fostrenes Udvikling paa Stamréret. 
Stamröret sees ved Lupens Hjelp at bestaae (Fig.54) af to stærke 
Hinder, af hvilke den yderste (m) kan kaldes den forgængelige, fordi den 
senere forsvinder, den anden derimod den stribede (n), fordi det er i den, 
at de Tverstriber have deres Leie, der udmærke Röret i hele Foster- 
kjedens Længde (Fig. 26, h‘h‘h). : Paa Indsiden af den stribede Hinde 
