SM 
sidder fremdeles en meget blöd Hinde (Fig. 34—0, Fig. 26), der senere 
spiller en saare vigtig Rolle. Denne ville vi kalde Slümhinden. — De 
i forrige $ omtalte Knopperækker (Fig. 54—-a, b, b,c), der kunne ansees 
for de förste Grundlag til de egenlige en sidde paa, og rime- 
ligviis udenpaa, den stribede Hinde. 
Klipper man et Stykke af Stamröret op paa langs og breder det 
ud under Mikroskopet (Fig. 55), saa tage dets Tverstriber (d, d, d) sig 
ud som gjennemsigtige Strenge eller Rör, der gaae tvert over Stamröret 
fra den ene Knopperække (a, b, b,c) til den anden, og synes altsaa at for- 
binde hver Kuop ringformig med de i samme Höide liggende Knopper 
af Naborækkerne. Det er meget sandsynligt, at disse Tverstriber egen- 
ligen danne en Skruering omkring hele Stamröret og hele Röret. 
De fire Rækkers Knopper ere allerede fra först af ikke hverandre 
ganske lige. I Knopperækken paa Rörets convexe Side (Fig. 26—<) bestaae 
de ved den frie Ende (Fig. 26—z) af flere og mere uordenlig liggende 
grynede Smaalegemer. Först i en liden A fstand fra den frie Ende samle desig 
(Fig. 35—a) i ligesaa skarpt begrændsede Knopper som Siderækkernes. 
Snart voxe alle Knopperne mere i Breden, især Sideknopperne, der i 1“ 
Afstand fra den frie Ende (Fig. 55—b, 6) i Breden ere omtrent 0,05“, 
medens Knopperne langs den convexe Rand kun ere 0,015. Knopperne 
paa den concave Side blive snart meget svage og smalle (Fig. 55—c). 
KRnopperækken paa Rörets convexe Rand gaaer over i Kjerne- 
stykkerne af det tredie Sæt, og fortjener derfor Navn af Rjerneknopperne; 
de to Siderækker gaae over i Kuglestykkerne, og kunne fölgeligen kaldes 
Kugleknopperne. Den fjerde Række, der er modsat Kjerneknopperne, 
tjener formodentlig til selve Rörets Uddannelse. 
Ved stærkere Forstörrelse (Fig. 35) sees Kjerneknopperne paa 
begge Ender og Kugleknopperne paa den dem modvendte Ende at have 
en lille næsten ganske gjennemsigtig Dup (Fig. 55—e, e,e, e). Betyd- 
ningen af disse Dupper har jeg ikke udfundet. 
