367 
hvert af Fostrene, eller ansee Stamrårets ydre Hinde for en saadan (see 
Pag. 340 og Fig. 34), saa falder al Analogi ved den Omstændighed, at 
Foreningen paa det Allerbestemteste finder Sted mellem selve Fo- 
strene og deres fælleds Rör, og ikke skeer ved denne ydre Hinde. 
En Æggestok har man oftere kaldt den, og jeg har gjort ethvert 
Forsög paa at haandhæve denne Tydning; men disse Forsög ere alle 
strandede, fordi der hverken lader sig eftervise nogen Modsætning mellem 
en egenlig Æggestok (Stroma og Theca) og Æg, eller mellem Æg og 
Foster. 
Vi ville forsöge at sætte Röret selv som den egenlige Æggestok. 
Rörets organiske Forbindelse med Moderdyret taler til Fordeel for denne 
Antagelse. Rörformen kan ikke legge nogen væsenlig Hindring i Veien 
for den, heller ikke at Æggene maatte sidde rundtomkring ABggestokken, 
især da Rapslerne idetmindste fra først af have været beklædte med en 
ydre Hinde (pag. 540), der maatte ansees som tilhörende ARggestokken. 
Men en væsenlig Hindring for denne Tydning opstaaer ved Rörets inderlige 
Forening med hine Knopper (see pag. 545), et Forhold, der er uforeneligt 
med det mellem Æggestok og Æg, end sige med det mellem Æggestok 
og Foster. 
Men Salpefostrene indesluttes overhovedet ikke hvert i sit Æg, 
som allerede deres oprindelige eller idetmindste overordenlig tidlige Sam- 
menvæxt maatte kunne vise, og at antage hele den egenlige Kjede af 
sammenvoxne Fostre for et Æg i Modsætning til Röret som en Æggestok, 
vilde allerede i og for sig være aldeles urimeligt. 
Skulde altsaa en Æggestok her kunne eftervises, saa maatte — 
hele Fosterkjeden, Röret iberegnet, sættes lig Ægget, og de omgivende 
Dele sættes lig den egenlige Æggestok. Hvad der ved förste Oiekast 
kunde give denne Tydning et vist Skin af Sandsynlighed, er Rörets For- 
hold til Fostrene, hvori aabenbart ligger noget Ligt med Blommesækkens 
Forhold til Fostrene hos höiere Dyr. Ligesom Blommehinden og Riim- 
