571 
derved maa fortil de to förste Fostre, bagtil de to sidste Fostre rykke 
hinanden nærmere, hvorved atter alle 8—14 Fostre komme til at danne 
en Kreds om det afrevne Stykke af Röret. 
Naar det overhovedet finder Sted hos Salperne, at Fosterkjeden 
udstödes stykkeviis, saa finder det sikkerligen Sted hos S. cordiformis. 
Den bestemte Inddeling i Sæt, i hvert af hvilke alle Fostrene have samme 
Uddannelse, peger alt for bestemt hen paa forskjellige Kuld, at ikke en 
gjentagen Födsel i længere Mellemrum her skulde antages. Af de tre 
Sæt indeholdt det første 51 eller 52 paa hver Side, altsaa over 400 In- 
divider, det andet 88 Individer, det tredie endog henimod 120. Hvert 
Sæt afgiver altsaa her en Salpekjede, der hårer til de længste, jeg veed 
at være iagttaget. 
§ 25. 
Salpernes Udvikling efter Födslen. 
Fostrene af S. cordiformis udstödes, ifölge det i den foregaaende 
$ Anförte, ikke enkelte, men hængende sammen indbyrdes og med Röret. 
Ved nöiere at eftertænke Sagen, vil man finde, at dette stemmer meget 
godt med hvad ovenfor ($ 45) er sagt om Salpernes Former. 
Det blev nemlig (pag. 551) viist, at Salpefostrene, ifölge deres 
Bestemmelse at danne en muligst kort og smal Streng, ikke godt kunde 
have den Form, der er nödvendig for den fritsvömmende Salpe. Salpe- 
fostrene kunde altsaa heller ikke godt pludseligen sættes i de Forhold, 
hvori den fritsvömmende Salpe befinder sig. Der maatte efter Födslen 
være en Overgangstilstand, i hvilken Fostrene lidt efter lidt kunde om- 
bytte Fosterformerne med de blivende Former, og en saadan Overgangs- 
tilstand finder Sted, naar Salperne nogen Tid efter Fødslen endnu hænge 
sammen i en Rjede. 
Gaae vi ud fra denne Anskuelse, saa maae de Forandringer, som 
Aaa* 
