375 
Fostrene netop ere afbildede i en saadan Overgangstilstand), at Fostrene 
altsaa lægge sig mere i Rjedens Længderetning, istedetfor at de hidtil 
sad i dens Tverretning; deres överste Ende, hvorpaa Indgangsaabningen 
findes (Fig. 30—e), fortjener nu först Navn af den forreste, deres nederste 
bör nu kaldes den bageste; Rjeden bliver ulige længere og smallere. 
Åt noget Saadant nu virkeligen gaaer for sig med Fosterkjeden 
af S. cordiformis efter dens Fådsel, forekommer mig meget sandsynligt 
af folgende Grunde. 
I Henseende til hele Legemets, og især Brystkassens Form, maa 
Forandringen fornemmeligen gaae ud paa en Udvidelse i Breden mellem 
de to Sideflader; i Henseende til Fostrenes Stilling maa Forandringen, 
for at fremme Vandets frie Gjennemströmning, især gaae ud paa at faae 
Indgangsaabningen dreiet fortil, Udgangsaabningen bagtil; ja en saadan 
Dreining af alle Fostrene kunde maaskee kaldes nödvendig, for at Rjeden 
kan bevæge sig frem i Længderetningen ved alle Fostrenes felleds Aande- 
bevægelser. Ifölge heraf skulde jeg vere tilbüielig til at ansee det for 
næsten vist, at en saadan forandret Stilling af Fostrene i Rjeden — 
idetmindste hvad S. cordiformis angaaer — virkelig finder Sted. 
Imidlertid er det ikke mindre afgjort, at Bindestrengene ogsaa 
forgaae paa hiin anden Maade, nemlig ved en Bristning. 
Overmaade hyppig finder man paa Salper (af Proles gregata efter 
Chamisso) korte Bindestrenge. Meest iöinefaldende have de viist sig paa 
S. octofora, beskrevet af Cuvier og Savigny; men paa flere andre Arter 
ere de blevne iagttagne af Forskäl, Chamisso og Andre. Det er for- 
modentlig ogsaa dem, Meyen mener i fölgende poetiske Beskrivelse 
(pag. 392—594): “Ausser diesen angeführten Organen, die den Ver- 
dauungsorganen der höheren Thiere ähnlich sind, giebt es bey den Salpen 
noch andere, die gleichfalls der Ernährung vorzustehen scheinen. Es 
finden sich nämlich bey den meisten Salpen, wenn nicht im entwickelten 
doch im Foetus-Zustande, kleine spitze Fortsätze an verschiedenen Stellen 
