21 



thrix lanata (Ag.) Wartm., samlet af Vahl 1828 ("Juli in ther- 

 mis insulæ ounartok»). 



Af Dyreliv saa jeg kim en Del öammar?(5-E\emplarer ; 

 paa Stenene i Afløbet fra Kilderne var der afsat en Del hvide 

 Kiselsinter. 



Den 30te August anløb jeg Nanortalik, hvorfra Overkateket 

 I sac Lund fulgte med mig ind i Tasermint; hans Lokalkjend- 

 skab var mig til megen Nytte. 



Samme Dags Aften naaede jeg Tasiiisarsiik, et Par Mil inde 

 i Fjorden; ved Stranden fandt jeg i Sandet Plantago mari- 

 tima og Armeria maritima. Der var her et anseligt Slette- 

 land, for en Del bevoxet med Græs, som nogle Grønlændere 

 fra Nanortalik vare i Færd med at slaa til Brug for Pladsens 

 Køer og Geder; næste Dag modte vi igjen et Par Konebaade, 

 hvis Besætninger havde været paa Skovhugst ved Kugsuak lidt 

 længere inde i Fjorden. 



Vahl omtaler i sin Dagbog fra Agdluitsok, at Birkene dér 

 vare meget udhuggede, da der i mange Aar havde været hugget 

 Brænde til Brug ved Lichtenau, og Warming udtaler M, 

 at "her i Egnen for Islændernes Osterbygd har der vist baade 

 paa deres Tid og ikke mindre i det seneste Aarhundrede været 

 hugget voldsomt i Skoven, og det gaar naturligvis især ud over 

 de tykkeste og højeste Træer.» 



Efter hvad jeg har set i Tasermiut, tror jeg dog ikke, at 

 Skovhugsten har udøvet nogen stor Indflydelse paa Birkenes 

 Størrelse og Alder, og det gaar næppe særlig ud over de tykkeste 

 Træer. Grønlænderne høre ikke til de Folk, der gjøre lange 

 Ture op i Landet for at søge tykke Stammer ud; de hugge 

 kun nærmest ved Stranden , og gaar man en Fjerdingvej ind i 

 Landet, tror jeg ikke, at der er hugget noget som helst ; i Stran- 

 dens umiddelbare Nærhed er det derimod ubestrideligt, at Skov- 



") "Om Grönlands Vegetation " p. 7. 



