93 



Fjordmundingerne. Pua Skjærgaardsøerne, ialtfald de mindre, 

 og i Højfjeldene bliver Floraen derimod meget fattigere, idet 

 en stor Mængde Arter, særlig de sydlige, savnes, og Floraen 

 faar derved et mere arktisk, et mellemgrønlandsk Præg. 



II. Det sydligste Grrønlands klimatiske Forhold. 



At Kjendskab til de klimatiske Forhold er en nødvendig 

 Betingelse for Forstaaelsen af saavel Plantearternes Fordeling 

 som Vegetationens Karakter og de forskjellige Vegetationsfor- 

 mationers Optræden i det sydligste Grønland, er indlysende, og 

 jeg skal derfor forsøge at sammenstille, hvad man veed om 

 Klimaet paa denne Kyststrækning, forsaavidt det har Interesse 

 for vort Emne. 



Desværre haves kun fuldstændige meteorologiske Iagttagelser 

 fra et enkelt Sted i det sydligste Grønland, nemlig fra Ivigtut, 

 som endda ligger udenfor Sydkystlandets Grænse. Fra denne 

 sidste Strækning foreligger der ganske vist ogsaa Observationer, 

 nemlig fra Julianehaab og Nanortalik, men kun ufuldstændige 

 og mangelfulde, og disse to Steder ligge begge ret yderligt, 

 medens meteorologiske Iagttagelser ganske savnes fra det Indre 

 af Landet. For at raade Bod paa denne Mangel har jeg til 

 Sammenligning medtaget to Lokaliteter fra Mellem-Grønland lidt 

 nord for den 64. Breddegrad, fra hvilke der foreligger meteo- 

 rologiske Observationer, nemlig Godthaab og Kornok, og som 

 frembyde den Fordel, at den første ligger paa Yderlandet, 

 medens den sidste ligger 7—8 Mil fra Yderkysten. Julianehaab 

 ligger omtrent i samme Afstand fra den ydre Kystlinie som 

 Godthaab, Ivigtut noget længere inde. Nanortalik ligger omtrent 

 som Julianehaab, dog lidt yderligere. 



For disse 5 Lokaliteter har jeg udregnet nogle Middeltal 

 for Tiaaret 1882—91 af de af Meteorologisk Institut publicerede 

 Tabeller M og sammenstillet dem i hosstaaende Tabeller. 



M Meteorologisk Aarbog l'or 1882—91. Anden Del. Kjobenhavn 1883—90. 



