109 



meren havde meldt sig med al sin Rigdom længere nede . . . 

 I Slutningen аГ September, ja selv i Begyndelsen af Oktober 

 var det endnu Foraar i Højderne, hvor Sneen lige var gaaet 

 bort; Løvetand satte knopper, Vejgræs {Polygonum vivipaimmfj 

 og Viola blomstrede ; men længere nede saa det meget efter- 

 aarsagtigt ud : Pil og Bøller skinnede i gule og røde Farver, 

 og Bladene vare stærkt afl'aldende. Midtvejs derimellem var det 

 endnu en Slags Sommer; der blomstrede endnu Campanula, 

 Rhmanthus, Pyrola, fJieracium o. m. fl. — Der var yderst knapt 

 med Frø denne Sommer; alt blev meget sent modnet, og mange 

 Blomster bragte det slet ikke til Frøsætning, saasom Campanula 

 [rotundifolia), de store røde Dueurter {Chamaenerium) o. s. v. 

 I Midten af Oktober faldt Sneen, og dermed var Plantelivet 

 afsluttet for denne Sommer.» 



I Tilslutning til denne Skildring kan anføres, at Cand. 

 Jessen mellem den 22. og den 26. September 1894 fandt 

 følgende Arter i Blomst ved Ekaluit og ved Tasiusak, begge 

 ved ]N. Sermilik: 



Latliyrus maritimus. 

 Potentilla tridentata. 

 Chamaenerium angustifolium 



(Knop). 

 Cerasiium alpinum. 

 Draba incana (samtidigt modne 



Frugter og Blomster). 



Ranunculus acer. 

 Pleurogyne rotata. 

 Taraxacum officinale. 

 Campanula rotundifolia. 

 Rumex Acetosella. 

 — Acetosa. 



III. Det sydligste Grønlands Vegetationsformationer. 



Medens det isfrie Land i Grønland, som Warming har 

 udtalt, for den allerstørste Del modsvarer ^Y a h 1 e n b e r g s Alpe- 

 region (Regio alpina), findes kun i det Indre af de sydligste 

 Fjorde s. f. 62° n. Br. en Birkeregion (Regio subalpina), karak- 



