129 



Betida glandidosa, | Vaccinium uliginosum, 



Empetriim nigrum, Juniperus communis, 



Ledum palustre v. groenlandicum, 



ofte en vigtig- Holle i Lndervegetatiouens Sammensætning, især 

 paa Yderlandet. 



Disse Lister give imidlertid ikke nogen Forestilling om 

 Undervegetationens Karakter. I tætte Krat voxe de enkelte Arter 

 gjerne saa spredt, at der næsten ikke er Tale om nogen Inder- 

 vegetation, eller der findes kun det omtalte Mostæppe, medens 

 Karplanter kim ere enkeltvis indstrøede i langstrakte Exem- 

 plarer M. Meget ofte ere Krattene dog ialtfald nogle Steder saa 

 aabne, at der kommer tilstrækkeligt Lys til, at en virkelig Under- 

 vegetation kan fremkomme, og tindes nu smaa aabne Pletter 

 mellem Buskene, træder dennes Karakter tydeligt frem. Det 

 næste Skridt er, at Krattene blive saa aabne, at Buskene staa 

 enkeltvis i en anden , lavere Vegetationsformation , og endelig 

 kunne Buskene belt forsvinde, og Undervegetationen træder da 

 frem som en selvstændig, ren Formation. 



I Alellem-Grønland er det ifølge Warming altid «Urte- 

 marken», der staar i et saadant Forhold til Pilekrattet, at den 

 kan betegnes som «Kratbunden, men uden Buskene»'-). Som 

 Undtagelser omtales dog^) tørrere Krat, der betegnes som Over- 

 gangsformer til Hede, og i hvilke Undervegetationen dannes 

 af Lynghedens Buske. I det sydligste Grønland er Forholdet 

 meget ofte det samme som i Mellem-Grønland, især paa fugtige 

 Skraaninger og i den ydre Del af Landet. 



Et frodigt Pilekrat med kraftig og yppig Urtevegetation 

 under og mellem Buskene findes f. Ex. paa Skraaningerne ved 



') ftlanglen af Undeivegetation i saadaiine Krat skyldes tydeligt nok i 

 Reglen Mangel paa Lys i Forbindelse med den Omstændighed, at 

 Pladsen er optagen af Pilebuskene. Hvor Krattene voxe paa Urer, kan 

 den dog ogsaa for en Del bero paa 3Iangel af ,Iord])nnd. 



2) Grønl. Veg. p. 37. 



') 1. c. p. 33 og 154. 

 XV. 9 



