132 



altsaa langt inde i Landet, fandt Pilekrat, som optraadte pletvis 

 i Lichenliede. Pilebuskene fandtes lier dels enkeltvis spredte, 

 dels i større eller mindre Grupper i den typiske Lichenliede, 

 som dækkede det ttade eller skraanende Terræn. Ogsaa i det 

 Indre af Arsuk-Fjord fandt Lassen aabne Steder mellem Pile- 

 buskene dækkede af et knastørt Lag af askegraa og lysegraa- 

 gule Laver. 



Birkekrat. 



Betula odorata forekommer kun i det sydligste Grønland. 

 Den gaar paa Vestkysten til den G2. Breddegrad, men nord for 

 Arsuk-Fjord er den kun funden i den lave og smaabladede 

 Form alpestris^}. Ved Kingua i Tasiusak (б!'^ 45' n. Br.) fandt 

 Hartz denne dannende et lille 3 — 4 Fod højt Krat^). I Arsuk- 

 Fjord optræde de bredbladede Former af i>'. 0(io?Yita (vai-. ^o?'<?<osa) 

 paa mange Steder kratdannende, især paa Nordsiden af Fjorden, 

 men disse Krat synes altid at være blandede mere eller mindre 

 med de andre kratdannende Buske, især Pil. I det Indre af 

 Sydkystlandet forekomme Birkekrat almindeligt; ogsaa her ere 

 de ofte blandede med Pilekrat, men andre Steder optræde de 

 uden Indblanding af andre Buske. Paa Ostkysten synes Birken 

 kun at spille en ringe Bolle ; begge Varieteter ere fundne i 

 Prins Christians-Sund, var. alpestris tillige ved Kap Tordenskjold 

 (61° 24'); men om nogen af dem danne Krat i det Indre af de 

 sydligste Fjorde paa Østkysten, er ikke bekjendt. 



Birkekrattene have fysiognomisk sædvanlig ganske samme 

 Karakter som Pilekrattene. De naae som oftest ikke større Højde 

 end disse, nemlig omtrent Mandshøjde, og ere meget ofte lavere; 

 de ere endvidere mindst lige saa tætte som Pilekrattene, og 

 voxe i det Hele paa lignende Steder som disse, nemlig gunstigt 



') Angaaende de gionlandske Birkefoimeis systematiske Begrteiisniiig se 



mit «Andel Tillæg» p. 707 11. 

 ^) Botan. RejseLeretii. j). 15. Den paagjældeiide Birk betegnes her som en 



storbladet Form al' Betnla glandulosa. 



