40 



liggende Stammer liavde 8 Tommers Diameter. Den største og 

 højeste af Buskene i denne Dal, og udentvivl den største i 

 Grønland, stod imellem lo liøje Klippeblokke, og var saa stor 

 og stærk, at en Mand kunde staa oppe paa Stammen i en 

 Højde af 2V''2 Alen og endnu havde Grenene ragende 1 à 2 Alen 

 op over sig. Dog kunde man se, at det ogsaa kun var Be- 

 skyttelsen af Klippeblokkene, der havde begunstiget denne høje 

 Væxt, thi de Spidser af Grenene, som ragede op over dem, 

 vare visnede og tørre». Sammesteds meddeles en Afbildning 

 af denne Dal, som giver en god Forestilling om de større 

 Birkes spredte Væxt, men neppe om deres Form. I 1889 be- 

 søgtes den samme Dal af Hartz, som paa begge Sider af 

 Sletten ved Foden af Bjergene og i indtil 4 — 500 Fods Højde 

 fandt tæt og højt Birkekrat med Buske af indtil 15 — 20 Fods 

 Hftjde, og i en Kløft fandtes en «nydelig lille Birkeskov med 

 Træer paa 20 Fods (c. 6,3 "4 Højde ; i Reglen udgik der flere 

 Stammer fra samme Rod, men hver Stamme dannede en tydelig 

 udpræget Krone, Og man kunde med Lethed gaa oprejst inde i 

 Skoven uden at støde mod Grenene». (Rejseber. p. 22). 



\ed Taserm i u ts iak, som ligger længere inde i samme 

 Fjord, fandt Hartz ligeledes indtil 20 Fod højt Birkekrat. Paa 

 særlig beskyttede Steder gjorde Birkene Indtryk af Træer 

 med ranke Stammer, men altid udgik flere saadanne fra samme 

 Grund (Fig. 7). Paa mere aabne Steder var Højden mindre, 

 Væxten mere regelmæssig og Stammerne delvis nedliggende. 



Ved Kingua (det luderstel i samme Fjord vare Birke- 

 krattene lavere; «selv de højeste Buske vare her forholdsvis 

 lave (kun sjeldent 7 — 8 Fod højei og yderst krogede og for- 

 vredne» (Hartz I. c. p. 24). Et Billede af saadanne Birke fra 

 dette Sted er meddelt af Kornerup i Geografisk Tidsskrift, 

 4. Aarü-. 1880 M. 



^) Se oKsaa Geogr. Tidsskr. Il, 1S7S, Extiahefle S. 16, Tavle 3. Det hør 

 fremhæves, at dLsse Billeder t"<»rsaavidt ikke kunne betragtes som karak- 



