141 



Om Birkene i Sermilik-Fjord ved Nanortalik og i Ilua-Fjord 

 foreligge, saavidt mig bekjendt, ikke nærmere Angivelser. 



Af det Foregaaende fremgaar, at det knn er paa de aller 

 gunstigste Steder i det Indre af Sydkystlandet, at man træller 

 Birke, som ere højere end 6 à 8 Fod, og som mere eller 

 mindre nærme sig til at have Karakter af Træer, og at disse 

 kun findes paa meget begrænsede Lokaliteter. 



Et Spørgsmaal, som oftere har været drøftet, er, hvorvidt 

 Mennesket ved Skovhugst har bidraget til, at der nu findes saa 

 faa velvoxne Birke i det sydligste Grønland. De Danske ved 

 de sydligste Handelspladser have fra gammel Tid hver Sommer 

 hentet Birkebrænde fra det Indre af Fjordene, og dette har 

 sikkert havt en kjendelig Indflydelse paa Krattenes Udvikling og 

 Udstrækning, ialtfald paa de mest besøgte Steder. Warming 

 skriver herom: «Der findes sikkert ikke nu saa tykke Stammer 

 som i ældre Dage, og næppe naar Birken her den Størrelse, 

 som Forholdene virkelig tillade den» (Grønl. Veg. p. 7). Jeg 

 tror, at denne Udtalelse vel kan være berettiget for enkehe 

 let tilgængelige og hyppig besøgte LokaUteter, men ikke for 

 Birkekrattene i Almindelighed. Rink skriver herom i 1857 

 (1. c. p. 164): «Det vilde være forunderligt, om det sparsomme 

 Forbrug ved de faa Europæere skulde kunne udøve nogen kjen- 

 delig Formindskelse i Forraadet af et Naturprodukt paa saa 

 store Landstrækninger; i det højeste blive vel de største Buske 

 paa de meest benyttede Steder tagne nærmest Stranden, og man 

 maa gaa noget højere op for at søge dem». For hele Syd- 

 Grønland anslaar Rink det aarlige Forbrug af Brænde (inkl. 

 Elle- og Enebær-Brænde} til 120 à 130 Konebaadslaster, hver 

 beløbende sig til omtrent 'b'i Favn, og der er neppe Grund 

 til at antage, at Forbruget skulde være steget i nogen syn- 



teristiske lor Birkene i det sydligste Grönland, hvor det ifolse Haitz's 

 og mine Iagttagelser er yderst sjeldent at finde Birke med i den Grail 

 krogede og paa saa lang en Strækning nedliggende Stammer. 



